En ole alan ammattilainen mutta olen nyt oman rakennusprojektini takia seurannut suomalaista tulisijakeskustelua parin vuoden ajan ja olen entistä vakuuttuneempi siitä, että me suomalaiset olemme täysiä tolloja, mitä tulee modernin omakotitalon tulisijaratkaisuihin.
9 ihmistä kymmenestä kantaa taloonsa satoja kiloja varaavaa massaa tulisijan muodossa ja vain yksi tajuaa, että sitä varaavaa massaa on jo valmiiksi siellä talossa useita satoja tai useita tuhansia kiloja. Huonekalut, seinät, lattiat ja kaikki muut varaavat lämpöä, jotkut enemmän, jotkut vähemmän. Miksi siis kantaa sitä tavaraa vielä lisää sinne taloon? Homma on ihmeellistä sikälikin, että se 2500 kg:n tulisija alkaa viilentää taloa talvella, jos sitä ei ole kokoaikaa lämmittämässä.
Nämä painavat möhköt syttyvät huonosti ja niiden hyötysuhde on olematon. Palokaasujen palamista ei ole suunniteltu mitenkään, vaan suurin osa palokaasuista menee sellaisenaan taivaan tuliin, sen sijaan että otettaisiin talteen. Palamistapahtuma on usein huono ja takka saastuttaa ja aiheuttaa hajuhaittoja ympäristöön. Takan lasiluukku vaatii usein puhdistusta ja tuhkat on tyhjennettävä kerran viikossa, ellei useamminkin.
2000 kg:n takka pysyy parilla pesällisellä hyvin lämpimänä, ehkä 12 tuntia. Jotta pääsisi päälle vuorokauden lämpimänä pysymiseen, pitäisi tulisijalla olla painoa päälle 3000 kg. Tällaisen takan lämmittäminen tosin vaatii aikaa 4-6 tuntia ja sitä on todella lämmitettävä, eli vahdittava peltiä ettei lämpö karkaa pihalle.
Mitä ilmeisemmin tämä on vanhaa savupirttiperinnettä?? Pitää olla vanhan hyvän ajan sydänmuurit ja puuliesi. Tai sitten suomalaisen tulisijateollisuuden lobbausta. Suomessa kun on melko vähän hyviä tulisijojen valmistajia. Ilmeisesti suomalaiset tulisijavalmistajat ovat tyytyväisiä siihen, että saavat myydä huonoja tulisijoja 60% katteella suomalaisiin olohuoneisiin.
No historia se on tässäkin se joka määrää... Me suomalaiset ylpeilemme sillä, että me osaamme tulisijojen kanssa pelata, kun 1500 luvusta saakka ollaan kaikki pirtit puulla lämmitetty. Unohdetaan kuitenkin se, että muualla Euroopassa on lämmitetty linnoja kiertoilman tuottavilla tulisijoilla jo tuhat luvulta lähtien.
Muualla pohjoismaissa ja lumisilla ja kylmillä alueilla Keski-Euroopassa ei juuri kukaan kanna 3000 kiloa kiviä kotiinsa tulisijaa varten. Siellä ostetaan hyvät palamisominaisuudet omaava kiertoilmatakka, joka antaa säädettävää lämpöä jopa 10 tunnin ajan. Lasit ei nokeennu, tuhkaa syntyy hyvän palamisprosessin takia kymmenesosa suomalaiseen tulisijaan verrattuna ja ympäristöhaitat on minimaaliset. Lämpöä saadaan heti, eikä 6 tunnin kuluttua ja lämpöä voidaan säätää.
Ymmärrän vielä jotenkin ne perinnetaloihmiset, jotka ostaa perinnemallisen 1,5 kerroksisen puutalon ja laittaa sinne kaakeliuunin, mutta miksi niihin funkkis kivitaloihinkin ostetaan näitä kivikasoja? Eikö sitä varaavaa massaa ole ihan tarpeeksi siinä talon rungossa ja eikö sinne sisustukseen paremmin sopisi se funkkis mallinen kiertoilmatakka? No toki noiden perinnetaloihmistenkin kannattaisi ostaa vain kiertoilma toiminteinen takkasydän ja muurata sen ympärille kuinka perinnehenkinen runko sitten vaan halutaan.
Mutta kertokaa minulle te viisaammat ihmiset... Minkä takia me annamme suomalaisten tulisijavalmistajien vetää meitä näin pahasti höplästä?
Niin ja minkä takan ostin omaan talooni... Sen 2000 kg painavan kaakeliuunin ja heräsin sen huonouteen, vasta tämän talven jälkeen. Jos nyt saisin päättää, valintani olisi mahdollisimman hyvän hyötysuhteen omaava kiertoilmatakka, jonka tehoa voi säätää.
Miksi 2000 kg??
78
25462
Vastaukset
- H.J.
Ehkä massiivisia tulisijoja käytetään niiden tasaisen lämmönluovutuksen takia. Talon lämpöhukka on tasaista ympäri vuorokauden, joten lämpöä olisi kiva saada jostain tasaisesti tilalle. Toinen syy voi olla se, että ne oikein käytettyinä polttavat puun puhtaasti ja tehokkaasti. Ei ainakaan meidän piipusta tule syttymisvaiheen jälkeen mitään näkyvää. Ainahan mahtuu joukkoon kaikenlaisia kitupolttajia, jotka yrittävät polttaa puuta pienellä kydyllä "jopa 10 tunnin ajan".
Yksi pesällinen palaa reilussa tunnissa ja sillä aikaa voi tehdä mitä lystää. Siis puut palavat siellä pesässä ihan itsekseen, ei niitä tarvitse koko aikaa vahtia, vaikka mukavaa sekin välillä on. Aktiiviselle nykyihmiselle voi sopia myös myös toisenlainen lämmitystapa, eli lisätään pari puuta vähän väliä monen tunnin ajan.
Tasaista lämmönluovutusta auttaa se, että takka pysyy lämpimänä yhdellä pesällisellä noin vuorokauden. Tällöin lämpöteho on noin kilowatin luokkaa. Toki vuorokaudessa voi polttaa pesällisen aamuin illoin, jolloin saa tasaisen 2 kW:n tehon. Lämpöteho on siis helposti säädettävissä ja jatkuva. Ei ole mitään tarvetta saada tulisijasta nopeasti korkeaa tehoa talon lämmittämiseen, koska talo pysyy tasaisen lämpimänä.
Kun 1 tonnin painoinen tulisijan runko lämmitetään 200 astetta huoneenlämpöä korkeammaksi, siihen varautuu sama lämpömäärä kuin lämmitettäessä 10 tonnin painoiset talon rakenteet 20 astetta huoneenlämpöä korkeammaksi.
Ja mitä massiivisen takan jäähdyttämisominaisuuteen tulee, niin energia ei tietääkseni häviä mihinkään. Se vain siirtyy paikasta toiseen tai muuttuu muodosta toiseen. Jos massiivinen takka jäähdyttää taloa, se tarkoittaa, että energiaa siirtyy takkaan. Totta tavallaan, sillä lämpöä siirtyy hormista pihalle, mutta niin siirtyy kaikista tulisijoista. Vai muuttuuko se energia johonkin muuhun muotoon tai kenties massaksi?- korkea....
On sulla takan lämpötila, jos on 200 asteinen. Siis ulkokuori?!?!
Meillä on kanssa kaakeliuuni ja ei sen vaippa ole ikinä, kun ehkä 80 astetta korkeintaan.
Senkin olen huomannut, että jos kovilla pakkasilla sitä ei lämmitä, niin hormin kautta tulee sitä pakkasilmaa siihen takan runkoon, sen verran, että se alkaa jäähdyttämään taloa. - lämmitys
korkea.... kirjoitti:
On sulla takan lämpötila, jos on 200 asteinen. Siis ulkokuori?!?!
Meillä on kanssa kaakeliuuni ja ei sen vaippa ole ikinä, kun ehkä 80 astetta korkeintaan.
Senkin olen huomannut, että jos kovilla pakkasilla sitä ei lämmitä, niin hormin kautta tulee sitä pakkasilmaa siihen takan runkoon, sen verran, että se alkaa jäähdyttämään taloa.Eii sen kuoren kuulukaan olla yhtä lämmin kuin takan sisuksen...
ja olisit pistänyt pellin korkeammalle, vaikka piipun huipulle, niin ei tulisi kylmää sisälle. Vaihtoehtoja on kyllä varaavissakin takoissa. - kotitarvekäristäjä
korkea.... kirjoitti:
On sulla takan lämpötila, jos on 200 asteinen. Siis ulkokuori?!?!
Meillä on kanssa kaakeliuuni ja ei sen vaippa ole ikinä, kun ehkä 80 astetta korkeintaan.
Senkin olen huomannut, että jos kovilla pakkasilla sitä ei lämmitä, niin hormin kautta tulee sitä pakkasilmaa siihen takan runkoon, sen verran, että se alkaa jäähdyttämään taloa.2000kg takan runko eli sydän voi painaa mainitun 1000kg. Sen lämpötila on helposti 200 astetta ja enemmänkin.
Minä laskeskelin omasta takastani että sydän painaa n.1500kg ja kuori suunnilleen saman verran. Sydämen lämpötila voi vaihdella n.250 astetta kun kuoren lämpötila taas vaihtelee korkeintaan 40 astetta. Sydän siis varastoi 6 kertaa enemmän lämpöenergiaa kuin kuori. Eli käytännössä kuoren massalla ja lämpötilalla ei ole paljonkaan merkitystä varaavuuteen.
Jäähdyttävyydestä sen verran että kannattaa asentaa kunnon savupelti. Savupellissä ei pitäisi myöskään olla reikiä eikä leikattuja kulmia. Samalla tavoin puun tuottama lämpö menee harakoille kuin kylmä tulee sisäänkin. Minulla on piipussa tuplapelti takan yläpuolella ja se on niin tiivis ettei tule kylmä sisään eikä mene takan lämmöt ulos.
Olen miettinyt että asentaisin yläkertaan pellin niin ylös kuin mahdollista ja siitä avaus/sulkunaru alas. Tällä ei kuitenkaan ole kovin suurta merkitystä joten nähtäväksi jää tuleeko tuota ikinä asennettua. - YETSKA
"Ei ainakaan meidän piipusta tule syttymisvaiheen jälkeen mitään näkyvää."
Ts. tärväätte tulikuumat palokaasut taivaan tuuliin harakoille ja tuossa pohotuksessa grillaisi piipun hatulla vaikka minkälaisen paahtopaistin :>
Poskipinnoille täydellisesti lämpönsä luovuttaneiden takkojen / polton seurauksena piipusta tupruttaa rauhakseltaan vaaleanharmaata ja lauhtunutta savua ja siitä saa korkeintaan lapasensa märäksi, jos kätensä savuvirtauksen eteen sattuisi työntämään. Ei grillaannu meillä makkarat polttokaasuissa :) Eikä kyse todellakaan ole mistään kitupoltosta. Taito sekin on, että osaa säätää ilman määrää. Niissä takan luukuissa ja aukoissa on portaaton säätö, ei pelkästään kiinni/auki ;) - H.J.
YETSKA kirjoitti:
"Ei ainakaan meidän piipusta tule syttymisvaiheen jälkeen mitään näkyvää."
Ts. tärväätte tulikuumat palokaasut taivaan tuuliin harakoille ja tuossa pohotuksessa grillaisi piipun hatulla vaikka minkälaisen paahtopaistin :>
Poskipinnoille täydellisesti lämpönsä luovuttaneiden takkojen / polton seurauksena piipusta tupruttaa rauhakseltaan vaaleanharmaata ja lauhtunutta savua ja siitä saa korkeintaan lapasensa märäksi, jos kätensä savuvirtauksen eteen sattuisi työntämään. Ei grillaannu meillä makkarat polttokaasuissa :) Eikä kyse todellakaan ole mistään kitupoltosta. Taito sekin on, että osaa säätää ilman määrää. Niissä takan luukuissa ja aukoissa on portaaton säätö, ei pelkästään kiinni/auki ;)No joo, varsinkin kylmällä ilmalla se vaalea savu tosiaan näkyy, mutta makkaran grillaamiseen piipun pää on epäkäytännöllinen paikka meilläkin. Mittasin kerran takan piipun päästä voimakkaan palon aikana savun lämpötilaksi noin 120° C halvan yleismittarin lämpöanturilla. Tulos ei ole tieteellisen tarkka, mutta kiukaan hormin päästä mitattuna saman mittarin lukemat juoksivat silmänräpäyksessä pitkälle yli 250° C ja anturin eristeet vähän kärähtivät, joten aika hyvän kuvan tuollaisen perinteisen varaavan tiilitakan hyötysuhteesta testi antoi.
- valinnat
ja niistä itkeminen, niinpä.
Varaava takka on paras vaihtoehto niille, jotka haluavat hyödyntää halvempaa ja uusiutuvaa energiaa ja oikeasti lämmittävät tulisijaa säännöllisesti.
Kiertoilmatakat ja muut esim. kaminat sopivat enempi ja vähempi satunnaiseen lämmitykseen.
Sen 2000kg:n tulisijan kantaminen sisälle ei liene se ongelma. - ijor
Kyllä kokemus ja lukuisat alan tutkimukset osoittavat jotain aivan muuta. Tutkitusti paras tulisijan ja rakenteiden yhdistelmä on raskas tulisija ja raskasrakenteinen pientalo. Seuraavassa kokonaishyötysuhteista VTT:n tutkimuksesta.
- kevyt tulisija kevyt pientalo 62-64%
- kevyt tulisija raskas pientalo 70-79%
- raskas tulisija kevyt pientalo 86-88%
- raskas tulisija raskas pientalo 91%
Sulla menee analyysi pieleen heti alkumetreillä kun puhut varaavan tulisijan hyötysuhteesta ja muista ilmeisesti kokemattomuudestasi johtuvista ongelmista.- Tutkii....
Kyseinen VTT:n tutkimus vertaa kevyitä varaavia tulisijoja (esim. Nunnauunin lämpöluokka I) raskaisiin varaaviin tulisijoihin (Esim. Nunnauunin lämpöluokka III).
Alkuperäinen kirjoittaja kai vertailee kahta täysin eri tyyppistä tulisijaa. Uunia ja takkaa.
Varaavat tulisijat ovat kaikki uuneja. Takkoja taas on olemassa melko monenlaisia ja yksi näistä on kiertoilmaperiaatteella toimiva takka.
Omasta mielestäni kyse on enemmän tavasta lämmittää puilla, kun siitä kumpi on parempi. Jos haluaa nopeasti lämmintä ilmaa ja haluaa huolettoman tulisijan, on valinta laadukkaassa kiertoilmatakassa. Jos taas haluaa tulisijan toimivan lämpöpatterin tavoin ja ei kaipaa nopeita lämpötilan muutoksia, on varaava uuni paras vaihtoehto. Tästä kai voisi päätellä, että sähkölämmitteiseen taloon, jossa on irtopatterit tai kaapelit lattiassa, paras vaihtoehto olisi massiivinen uuni. Maalämpö- tai kaukolämpötaloon, jossa vesikiertoinen lattialämmitys, kannattaisi valita kiertoilmatakka. - kotitarvekäristäjä
Tutkii.... kirjoitti:
Kyseinen VTT:n tutkimus vertaa kevyitä varaavia tulisijoja (esim. Nunnauunin lämpöluokka I) raskaisiin varaaviin tulisijoihin (Esim. Nunnauunin lämpöluokka III).
Alkuperäinen kirjoittaja kai vertailee kahta täysin eri tyyppistä tulisijaa. Uunia ja takkaa.
Varaavat tulisijat ovat kaikki uuneja. Takkoja taas on olemassa melko monenlaisia ja yksi näistä on kiertoilmaperiaatteella toimiva takka.
Omasta mielestäni kyse on enemmän tavasta lämmittää puilla, kun siitä kumpi on parempi. Jos haluaa nopeasti lämmintä ilmaa ja haluaa huolettoman tulisijan, on valinta laadukkaassa kiertoilmatakassa. Jos taas haluaa tulisijan toimivan lämpöpatterin tavoin ja ei kaipaa nopeita lämpötilan muutoksia, on varaava uuni paras vaihtoehto. Tästä kai voisi päätellä, että sähkölämmitteiseen taloon, jossa on irtopatterit tai kaapelit lattiassa, paras vaihtoehto olisi massiivinen uuni. Maalämpö- tai kaukolämpötaloon, jossa vesikiertoinen lattialämmitys, kannattaisi valita kiertoilmatakka.Nyt on mennyt sekaisin VTT:n tutkimuksen jutut ja hyötysuhteet.
VTT puhuu tutkimuksessaan hyödyntämisasteesta. ijor käyttää tässä väärää termiä ja puhuu hyötysuhteesta.
Hyötysuhde tarkoittaa sitä kuinka suuren osan puun sisältämästä energiasta saa takka siirrettyä asunnon lkämmittämiseen.(ja vastaavasti kuinka paljon menee ns. harkoille). Hyötysuhde on tulisijoilla tavannomaisesti 70-80%. Joillakin erikoisilla kiertoilmatakoilla on jopa 90% hyötysuhde. Mielestäni ei ole juurikaan merkitystä meneekö niitä ilmaisia(?) puita 10% enemmän vai vähemmän.
Hyödyntämisaste tarkoittaa sitä kuinka hyvin asunnon lämmitystarve kokonaisuudessaan voidaan kattaa tulisijalla. Luonnollisesti kevyempi tulisija jäähtyy nopeammin ja muu lämmitys joutuu lämmittämään ennenkuin laitetaan uudestaan tulet. Raskaalla tulisijalla jäähtyminen on hidasta ja muu lämmitys ei joudu lämmittämään juurikaan ennen kuin laitetaan uudet tulet.
Käytännössä harvassa talossa yritetään tulisijalla tuottaa mahdollisimman suurta osaa lämmöstä. Jos tulisijan on tarkoitus tuottaa vain esimerkiksi 20% vuotuisesta lämmitystarpeesta niin silloin käy kevyempikin tulisija. Kevyen tulisijan kaverina pitää vain olla nopeasti reagoiva lämmitys(ei betonilattialmmitys) ja/tai raskasrakenteinen talo. Tämä siksi että kevyt tulisija antaa enemmän lämpöä ja lyhyemmässä ajassa. Silloin lämmityksen on tiputtava nopeasti pois päältä ja/tai talon on oltava massiivinen jotta huonelämpötila ei turhaan nouse korkeaksi.
Mainittu tutkimus löytyy esim. tuolta
http://www.motiva.fi/attachment/f16d4d543f99d7a59f54560a69063a0e/92e4618677c78947b116b77870e71583/COMBI tulokset 23.12.2002.pdf - jiii
kotitarvekäristäjä kirjoitti:
Nyt on mennyt sekaisin VTT:n tutkimuksen jutut ja hyötysuhteet.
VTT puhuu tutkimuksessaan hyödyntämisasteesta. ijor käyttää tässä väärää termiä ja puhuu hyötysuhteesta.
Hyötysuhde tarkoittaa sitä kuinka suuren osan puun sisältämästä energiasta saa takka siirrettyä asunnon lkämmittämiseen.(ja vastaavasti kuinka paljon menee ns. harkoille). Hyötysuhde on tulisijoilla tavannomaisesti 70-80%. Joillakin erikoisilla kiertoilmatakoilla on jopa 90% hyötysuhde. Mielestäni ei ole juurikaan merkitystä meneekö niitä ilmaisia(?) puita 10% enemmän vai vähemmän.
Hyödyntämisaste tarkoittaa sitä kuinka hyvin asunnon lämmitystarve kokonaisuudessaan voidaan kattaa tulisijalla. Luonnollisesti kevyempi tulisija jäähtyy nopeammin ja muu lämmitys joutuu lämmittämään ennenkuin laitetaan uudestaan tulet. Raskaalla tulisijalla jäähtyminen on hidasta ja muu lämmitys ei joudu lämmittämään juurikaan ennen kuin laitetaan uudet tulet.
Käytännössä harvassa talossa yritetään tulisijalla tuottaa mahdollisimman suurta osaa lämmöstä. Jos tulisijan on tarkoitus tuottaa vain esimerkiksi 20% vuotuisesta lämmitystarpeesta niin silloin käy kevyempikin tulisija. Kevyen tulisijan kaverina pitää vain olla nopeasti reagoiva lämmitys(ei betonilattialmmitys) ja/tai raskasrakenteinen talo. Tämä siksi että kevyt tulisija antaa enemmän lämpöä ja lyhyemmässä ajassa. Silloin lämmityksen on tiputtava nopeasti pois päältä ja/tai talon on oltava massiivinen jotta huonelämpötila ei turhaan nouse korkeaksi.
Mainittu tutkimus löytyy esim. tuolta
http://www.motiva.fi/attachment/f16d4d543f99d7a59f54560a69063a0e/92e4618677c78947b116b77870e71583/COMBI tulokset 23.12.2002.pdfNiin ansiokasta työtä kuin VTT tekeekin, niin silti kannattaa lukea ensin tutkimuksen etusivuilta niiden yritysten nimet jotka tutkimuksen ovat rahoittaneet. Seuraavaksi kannattaa selvittää kuinka moni näistä valmistaa varaavia takkoja ja kuinka moni kiertoilmatakkoja. Sitten vasta kannattaa miettiä onko syytä käyttää juuri tätä tutkimusta kiertoilmatakkojen ja varaavien takkojen vertailuun.
VTT:n tutkiessa jotakin on rahoittajan määräysvallassa julkaistaanko tutkimusta vai ei. Harva yritys haluaa julkaista sellaisia tutkimuksia jotka asettavat omat tuotteet epäedulliseen valoon.
- varaava
Vaikka massiiviset rakenteet ovat omiaan tasaamaan lämpötiloja, niin lämmön varaamiseen lämmitystarkoituksessa ne eivät ole kuitenkaan kovinkaan käyttökelpoisia ellei lämmönlähde sijaitse massan sisällä (vrt kuoritakka tai varaava lattialämmitys).
Ja eikö ne funkis-aikakauden takat olleet juurikin tiilestä muurattuja ja - tavalla tai toisella - rapattuja. Tosin matalahkoja avotakkoja. Nämä kiertoilma yms. peltikamiinat ovat kai aika uusia keksintöjä. - Muurari/rakennustutkija
Suomessa on varaavien tulisijojen kulttuuri kehittynyt olosuhteiden pakosta huippuunsa,eli hyvää on vaikea enää parantaa.Varaava uuni on hyötysuhteeltaan erittäin hyvä ja polttaa puun puhtaasti,jos sitä vaan oikein osataan käyttää.Kun puhutaan päästöistä moni ei tajua,että varaavassa uunissa pidetään tulta n 2h vuorokaudessa,muuna aikana piipusta ei tule mitään ja sekin palaminen on tehokasta.Kirjoittaja mainitsee Keski-Eroopan hyväksi malliksi näissä asioissa.Avotakka ja kamina lämmityksellä saadaan päästöjä aikaan kovasti ja se on tehotonta,tulta pitää pitää jatkuvasti yllä lämpöä tarvittaessa.Etenkin Englannissa ei ole kyetty ratkaisemaan lämmitys asioita ennen keskuslämmityksen tuloa.Kuten yleisesti tiedetään,ovat asunnot siellä kylmän kosteita,vaikka ilman ala on lauhkeampi kuin Suomessa.Keski-Eroopassa yleisin lämmitys polttoaine oli kivihiili,joten siellä on siksikin eri kultturi näissä asioissa.Tuo ilma-eli kalorifeeri lämmitys oli tunnettu suomessa jo 1800-luvulla,mutta sitä käytetiin vain kirkoissa ja vastaavissa julkissa isoissa rakennuksissa,koska sen tuottamaa lämpöä pidettiin epämielyttävänä.Pöly kärventyi lämmitysläitteissa ja putkistot keräsivät ja kuljettivat pölyä ja epäpuhtauksia sekä häkää ja savua.Näitä ilmalämmitys laitteita yritettiin kehitellä myöhemminkin,mutta ne ei koskaan saaneet laajempaa kannatusta.Tuotahan voi jokainen kokeilla,miten hyvin asunnon rakenteet varaavat lämpöä,kun lämmitys loppuu, alkaa kämppäkin jäähtyä.Nykyään puhutaan kiertoilmatakoista,en niitä tarkemmin tunne,mutta eikö nissäkin pidä pitää tulta jatkuvasti,jos meinaa lämpöä saada.Suomessa on historian saatossa eletty aikoja,jolloin nämä asiat on ollut pakko hioa huippuunsa,esim. viime sodat ja niiden jälkeinen aika,jolloin uunilämmitys oli usein ainut mahdollinen lämmitysjärjestelmä.Polttopuusta oli myös monesti kova pula kaupungeissa,joten harakoille ei lämmitetty.Jos olis ollu parempia menetelmiä,ne ois kyllä otettu käyttöön.Itse lämmitän taloni vain uuneilla,n.120m2,puuta kuluu alle 20m2/vuosi,huonelämpötila pysyy melko tasasesti 20-22c kovillakin pakkasilla,joten aivan toimimattomasta systeemistä ei voi olla kyse,lämmitysuuneina on vanhat pystyuunit ja puuhella.Onnistuskohan tuo avo-tai kiertoilma takoilla tai kaminoilla?2tuntia kun päivästä käyttää lämmitykseen,niin se on siinä ja sinäkin aikana voi tehdä muuta,kunhan pitää uuneja vähän silmällä.Kuten vaikka kirjotella tänne.
- jiii
Varaavat takat on kehitetty Suomessa varmasti jo aika hyviksi. Tyypilliseen suomalaiseen kevytrakenteiseen taloon varaava takka on erinomainen ja mielestäni ainoa tulisijavaihtoehto.
Kivitalossa asia onkin aivan toinen. Kannattaa oikeasti tutustua kiertoilmatakkojen hyötysuhteisiin ja päästöihin ennen niiden mustamaalausta. Sama kahden tunnin polttaminen ajaa ihan saman asian kuin kahden tunnin polttaminen varaavassa takassa kevytrakenteisessa talossa. Minulla on molemmista kokemusta (mökillä varaava ja kotona kiertoilma). - Rollonimus
jiii kirjoitti:
Varaavat takat on kehitetty Suomessa varmasti jo aika hyviksi. Tyypilliseen suomalaiseen kevytrakenteiseen taloon varaava takka on erinomainen ja mielestäni ainoa tulisijavaihtoehto.
Kivitalossa asia onkin aivan toinen. Kannattaa oikeasti tutustua kiertoilmatakkojen hyötysuhteisiin ja päästöihin ennen niiden mustamaalausta. Sama kahden tunnin polttaminen ajaa ihan saman asian kuin kahden tunnin polttaminen varaavassa takassa kevytrakenteisessa talossa. Minulla on molemmista kokemusta (mökillä varaava ja kotona kiertoilma).se kiertoilmatakka oikein on?Varaako yhtään lämpöä,miten lämpöä säädetään?Kauanko lämmittää tulen sammuttua?Jos meinaa,että lämpö varautuu huoneen kiviseiniin tai mööpeleihin,niin eikö huone silloin pitäisi lämmittää aika kuumaksi?Neuvokaa nyt tyhmää.Ketjun aloittaja kirjoitti,että varaava tulisija on vaikea sytyttää ja tuhkaa tulee paljon.Eikös kaikki tulisijat ole yhtä vaikeita tai helppoja sytyttää,taitaa olla vika sytyttäjässä.Tuhkaa tulee kai samasta puumäärästä yhtä paljon missä uunissa tahansa jos ei nyt ihan kitupolttoa harrasta.Onko yli 80% hyötysuhde huono?Korkea hyötysuhde kertoo myös puhtaasta palamisesta,kirjoittajan väittämät on ihan tuulesta temmattuja.Palaminen tapahtuu varaavassa uunissa korkeassa lämpötilassa,joka on yksi hyvän palamisen edellytys.Niissä on heti tulipesän yläpuolella palokammio,missä loputkin palokykyiset kaasut palavat.Varaavia uuneja käytetään Ruotsissa,Venäjällä ja Balttian maissa,täällä ainakin toistaseksi kylmiäkin talvia,ehkäpä sitten joskus tulevaisuudessa pääsemme osalliseksi Keski-Euroopan talven ihanuudesta,onhan tuota esimakua jo saatu.
- sanppa
jiii kirjoitti:
Varaavat takat on kehitetty Suomessa varmasti jo aika hyviksi. Tyypilliseen suomalaiseen kevytrakenteiseen taloon varaava takka on erinomainen ja mielestäni ainoa tulisijavaihtoehto.
Kivitalossa asia onkin aivan toinen. Kannattaa oikeasti tutustua kiertoilmatakkojen hyötysuhteisiin ja päästöihin ennen niiden mustamaalausta. Sama kahden tunnin polttaminen ajaa ihan saman asian kuin kahden tunnin polttaminen varaavassa takassa kevytrakenteisessa talossa. Minulla on molemmista kokemusta (mökillä varaava ja kotona kiertoilma).Kiertoilmatakoissa ei ole yhtään sen parempi palamishyötysuhde kuin varaavissa uuneissakaan. Molemmissa liikutaan noin 80% tuntumassa.
Kivitalossa asia ei todellakaan ole tulisijan massiivisuuden kannalta noin. Itseasiassa mitä massiivisempi talo, sitä massiivisempi tulisija sen kanssa toimii parhaiten. - alkuperäinen....
Rollonimus kirjoitti:
se kiertoilmatakka oikein on?Varaako yhtään lämpöä,miten lämpöä säädetään?Kauanko lämmittää tulen sammuttua?Jos meinaa,että lämpö varautuu huoneen kiviseiniin tai mööpeleihin,niin eikö huone silloin pitäisi lämmittää aika kuumaksi?Neuvokaa nyt tyhmää.Ketjun aloittaja kirjoitti,että varaava tulisija on vaikea sytyttää ja tuhkaa tulee paljon.Eikös kaikki tulisijat ole yhtä vaikeita tai helppoja sytyttää,taitaa olla vika sytyttäjässä.Tuhkaa tulee kai samasta puumäärästä yhtä paljon missä uunissa tahansa jos ei nyt ihan kitupolttoa harrasta.Onko yli 80% hyötysuhde huono?Korkea hyötysuhde kertoo myös puhtaasta palamisesta,kirjoittajan väittämät on ihan tuulesta temmattuja.Palaminen tapahtuu varaavassa uunissa korkeassa lämpötilassa,joka on yksi hyvän palamisen edellytys.Niissä on heti tulipesän yläpuolella palokammio,missä loputkin palokykyiset kaasut palavat.Varaavia uuneja käytetään Ruotsissa,Venäjällä ja Balttian maissa,täällä ainakin toistaseksi kylmiäkin talvia,ehkäpä sitten joskus tulevaisuudessa pääsemme osalliseksi Keski-Euroopan talven ihanuudesta,onhan tuota esimakua jo saatu.
Kiertoilmatakka, kuten vaikkapa Rais ja Max Blank ovat puun polton suhteen hyvinkin erilaisia verrattuna perinteiseen uuniin. Ensimmäinen ero on palamislämpötilassa. Harva uuni itseasiassa kestää 800 asteen palamislämpötiloja ja siksi palotilat tehdään mataliksi, että savukaasujen täydellistä palamista korkeassa lämpötilassa ei tapahtuisi ja uuni murenisi osiin. Harva uuni edes pääsee palamisprosessissa riittävän kuumaksi, koska lattiatasosta arinan alta otetaan kylmää ilmaa uuniin, joka viilentää palotilaa tarpeettomasti.
Kiertoilmatakka perustuu palotilan tehokkaaseen ilmahuuhteluun, jossa saavutetaan suurempi palamislämpötila ja tätä kautta parempi palamisprosessi. Hyötysuhde on sikäli parempi, että tuhkaa todella tulee vähemmän. Kymmenesosa uuniin verrattuna. Pienempi tuhkamäärä perustuu täydellisempään palamiseen uuniin verrattuna.
Mainitset, että varaavia uuneja käytetään Ruotsissa ja venäjällä ja balttian maissa. Niin varmaan käytetäänkin, mutta siellä kaikista myydyistä tulisijoista on varaavia tulisijoja vain 10%, kun meillä Suomessa varaavia on 90% kaikista myydyistä tulisijoista. Mistä tämä johtuu??? Siitä että Suomalainen tulisijateollisuus lobbaa omia tuotteitaan VTT:n tutkimusten ja ties minkä kautta.
Suomalaista rakennusalaahan vaivaa aina tämä "vanhojen mestareiden" ylivalta, jossa kaikki euroopassa keksitty on surkeaa ja huonoa ja esim. PILP:t on huonoja ja puu/alumiini-ikkunat on huonoja ja lateksimaalit on huonoja ja höyrynsulku on huono ja kaikki tuvat pitäisi varustaa painovoimaisella ilmanvaihdolla jne. Suomalaiset tulisijavalmistajat lobbaavat markkinoita, koska saavat hyvän katteen kivien myymisestä.
Ketjun aloittamisen syynä oli herättää keskustelua puolesta ja vastaan mitä tulee varaaviin tulisijoihin. Kiitettävän paljon on tullutkin kommentteja. Varaavien takkojen puolustajia vaivaa se, että heidän kokemukset kiertoilmatulisijoista perustuu johonkin Upon valmistamiin mökkikaminoihin. Nämä Suomessa kyhätyt mökkikaminat on kiertoilmatakkojen Ladoja. Jos haluaa Ferrarin on mentävä merta edemmäs kalaan. Ottakaa selvää esim. Max Blankin tai Rais:n tulisijojen palamistapahtumista, säädettävyyksistä, lämmöntuotosta, lämmön luovutusajasta, tuhkan määrästä, palotilan huuhtelusta jne.
Edelleen peräänkuulutan sitä, että euroopassa on monta paikkaa jossa on Suomea vastaava ilmasto. Ostamme ihan samoja vaatteita kuin siellä elävät ihmiset. Ajamme ihan samoilla autoilla ja teemme pitkälti samoja asioita. Miksi kuitenkin ostamme ihan täysin erilaisia tulisijoja. Ollaanko me näitä muita kylmän seudun kansoja viisaampia vai tyhmempiä? - kotitarvekäristäjä
alkuperäinen.... kirjoitti:
Kiertoilmatakka, kuten vaikkapa Rais ja Max Blank ovat puun polton suhteen hyvinkin erilaisia verrattuna perinteiseen uuniin. Ensimmäinen ero on palamislämpötilassa. Harva uuni itseasiassa kestää 800 asteen palamislämpötiloja ja siksi palotilat tehdään mataliksi, että savukaasujen täydellistä palamista korkeassa lämpötilassa ei tapahtuisi ja uuni murenisi osiin. Harva uuni edes pääsee palamisprosessissa riittävän kuumaksi, koska lattiatasosta arinan alta otetaan kylmää ilmaa uuniin, joka viilentää palotilaa tarpeettomasti.
Kiertoilmatakka perustuu palotilan tehokkaaseen ilmahuuhteluun, jossa saavutetaan suurempi palamislämpötila ja tätä kautta parempi palamisprosessi. Hyötysuhde on sikäli parempi, että tuhkaa todella tulee vähemmän. Kymmenesosa uuniin verrattuna. Pienempi tuhkamäärä perustuu täydellisempään palamiseen uuniin verrattuna.
Mainitset, että varaavia uuneja käytetään Ruotsissa ja venäjällä ja balttian maissa. Niin varmaan käytetäänkin, mutta siellä kaikista myydyistä tulisijoista on varaavia tulisijoja vain 10%, kun meillä Suomessa varaavia on 90% kaikista myydyistä tulisijoista. Mistä tämä johtuu??? Siitä että Suomalainen tulisijateollisuus lobbaa omia tuotteitaan VTT:n tutkimusten ja ties minkä kautta.
Suomalaista rakennusalaahan vaivaa aina tämä "vanhojen mestareiden" ylivalta, jossa kaikki euroopassa keksitty on surkeaa ja huonoa ja esim. PILP:t on huonoja ja puu/alumiini-ikkunat on huonoja ja lateksimaalit on huonoja ja höyrynsulku on huono ja kaikki tuvat pitäisi varustaa painovoimaisella ilmanvaihdolla jne. Suomalaiset tulisijavalmistajat lobbaavat markkinoita, koska saavat hyvän katteen kivien myymisestä.
Ketjun aloittamisen syynä oli herättää keskustelua puolesta ja vastaan mitä tulee varaaviin tulisijoihin. Kiitettävän paljon on tullutkin kommentteja. Varaavien takkojen puolustajia vaivaa se, että heidän kokemukset kiertoilmatulisijoista perustuu johonkin Upon valmistamiin mökkikaminoihin. Nämä Suomessa kyhätyt mökkikaminat on kiertoilmatakkojen Ladoja. Jos haluaa Ferrarin on mentävä merta edemmäs kalaan. Ottakaa selvää esim. Max Blankin tai Rais:n tulisijojen palamistapahtumista, säädettävyyksistä, lämmöntuotosta, lämmön luovutusajasta, tuhkan määrästä, palotilan huuhtelusta jne.
Edelleen peräänkuulutan sitä, että euroopassa on monta paikkaa jossa on Suomea vastaava ilmasto. Ostamme ihan samoja vaatteita kuin siellä elävät ihmiset. Ajamme ihan samoilla autoilla ja teemme pitkälti samoja asioita. Miksi kuitenkin ostamme ihan täysin erilaisia tulisijoja. Ollaanko me näitä muita kylmän seudun kansoja viisaampia vai tyhmempiä?Nuo peltilaatikot on kaukana hyvästä tulisijasta, puhtaasta palamisesta ja hyvistä hyötysuhteista. Noiden suunnittelussa ei ole keskitytty kuin designiin ja vesiputouksiin.
Tavallisesti takoisssa on yläpalotila. Toisekseen kaikkea ilmaa ei pidä ottaa arinan alta vaan sieltä otetaan ensiöilma ja toisioilma syötetään tulen yläpuolelle ja ilman on oltava kuumaa. ilmahuuhteluista ei ole paljonkaan apua jos lämpötilaa pitäisi saada nostettua, paremminkin päinvastoin. Kannattaisi aloittaa tutkimalla puukattiloiden ja suurempien laitosten polttomenetelmiä ja miettiä siltä pohjalta kuinka pieni tulisija voisi toimia hyvällä hyötysuhteella. En tiedä mistä ole saanut noin paljon harhaluuloja päähäsi; oleko lukenut liikaa mainosmateriaaleja...
Olen nähnyt yhden kiertoilmatakan jonka hyötysuhteen kerrotiin olevan jopa 90%. Tätä voisi pitää jo melkoisena saavutuksena sillä puukattilat ja suuremmatkin laitokset pyörivät samoissa hyötysuhdelukemissa. Näkemäni takka ei ollut kovin tyylikäs ja siinä ei ollut lasiluukkua. Lasiluukku päästäisi palokammiosta lämpöä ulos joka heikentää hyötysuhdetta. Lämpö on otettava talteen vasta yläpalon jälkeen jotta saavutetaan paras hyötysuhde.
Ongelmana on että pienissä tulisijoissa hyvään hyötysuhteeseen vaaditaan melko suuri tuli, jotta yläpalossa saavutetaan 800 asteen lämpötila ja siten syntyy paljon lämpöä(useita kilowatteja). Kiertoilmatakkojen ongelmana on juuri se että suurta tehoa ei voi hyödyntää kuin kovalla pakkasella. Kivitalo patterilämmityksellä toimisi parhaiten sellaisen kanssa myös lauhemmalla ilmalla. Tavallisin suomalainen talo on kuitenkin puuta ja lattialämmityksellä.
Huippuhyötysuhteet on pientulisijoissa (toimintatavasta riippumatta) vain haaveita kun otetaan huomioon että ilmamäärien säätökin on asiasta tietämättömän käyttöjän vastuulla ja manuaalista. Varaavalla tulisijalla on sentää jotain eväitä toimia jotenkuten edes lämmön hyödyntämisessä. Tuo linkitetyssä vtt:n julkaisussa viimeisillä sivuilla on aika hyvin kuvattu miten varaava ja varaamaton tulisija käyttäytyvät. Ilmiö muuttuisi hieman tasaisemmaksi jos talo olisi erilainen(ilman takkahuonetta) ja tulisija olisi keskellä taloa. Esimerkkitalossa lämpöpiikit kärjistyvät, mutta ilmiö tulee hyvin esiin.
Euroopassa ei käytetä tulisijoja lämmitykseen vaan sisustuksellisina seikkoina ja tunnelman luojina. Tämä sama ilmiö on vahvistumassa myös suomessa. Minusta on kuitenkin tehtävä ero sille onko tulisijan tarkoitus toimia lämmittimenä vai sisustuselementtinä. Perinteiset suomalaiset tulisijat ovat vain lämmittimiä, nykyään takka on kuitenkin pääasiassa sisutuselementti ja toisijainen lämmitin jonka käyttöaste on pieni. Tähän jälkimmäiseen tarkoitukseen kevyet tulisijat sopivat mainiosti. - on kiertoilmatakka
alkuperäinen.... kirjoitti:
Kiertoilmatakka, kuten vaikkapa Rais ja Max Blank ovat puun polton suhteen hyvinkin erilaisia verrattuna perinteiseen uuniin. Ensimmäinen ero on palamislämpötilassa. Harva uuni itseasiassa kestää 800 asteen palamislämpötiloja ja siksi palotilat tehdään mataliksi, että savukaasujen täydellistä palamista korkeassa lämpötilassa ei tapahtuisi ja uuni murenisi osiin. Harva uuni edes pääsee palamisprosessissa riittävän kuumaksi, koska lattiatasosta arinan alta otetaan kylmää ilmaa uuniin, joka viilentää palotilaa tarpeettomasti.
Kiertoilmatakka perustuu palotilan tehokkaaseen ilmahuuhteluun, jossa saavutetaan suurempi palamislämpötila ja tätä kautta parempi palamisprosessi. Hyötysuhde on sikäli parempi, että tuhkaa todella tulee vähemmän. Kymmenesosa uuniin verrattuna. Pienempi tuhkamäärä perustuu täydellisempään palamiseen uuniin verrattuna.
Mainitset, että varaavia uuneja käytetään Ruotsissa ja venäjällä ja balttian maissa. Niin varmaan käytetäänkin, mutta siellä kaikista myydyistä tulisijoista on varaavia tulisijoja vain 10%, kun meillä Suomessa varaavia on 90% kaikista myydyistä tulisijoista. Mistä tämä johtuu??? Siitä että Suomalainen tulisijateollisuus lobbaa omia tuotteitaan VTT:n tutkimusten ja ties minkä kautta.
Suomalaista rakennusalaahan vaivaa aina tämä "vanhojen mestareiden" ylivalta, jossa kaikki euroopassa keksitty on surkeaa ja huonoa ja esim. PILP:t on huonoja ja puu/alumiini-ikkunat on huonoja ja lateksimaalit on huonoja ja höyrynsulku on huono ja kaikki tuvat pitäisi varustaa painovoimaisella ilmanvaihdolla jne. Suomalaiset tulisijavalmistajat lobbaavat markkinoita, koska saavat hyvän katteen kivien myymisestä.
Ketjun aloittamisen syynä oli herättää keskustelua puolesta ja vastaan mitä tulee varaaviin tulisijoihin. Kiitettävän paljon on tullutkin kommentteja. Varaavien takkojen puolustajia vaivaa se, että heidän kokemukset kiertoilmatulisijoista perustuu johonkin Upon valmistamiin mökkikaminoihin. Nämä Suomessa kyhätyt mökkikaminat on kiertoilmatakkojen Ladoja. Jos haluaa Ferrarin on mentävä merta edemmäs kalaan. Ottakaa selvää esim. Max Blankin tai Rais:n tulisijojen palamistapahtumista, säädettävyyksistä, lämmöntuotosta, lämmön luovutusajasta, tuhkan määrästä, palotilan huuhtelusta jne.
Edelleen peräänkuulutan sitä, että euroopassa on monta paikkaa jossa on Suomea vastaava ilmasto. Ostamme ihan samoja vaatteita kuin siellä elävät ihmiset. Ajamme ihan samoilla autoilla ja teemme pitkälti samoja asioita. Miksi kuitenkin ostamme ihan täysin erilaisia tulisijoja. Ollaanko me näitä muita kylmän seudun kansoja viisaampia vai tyhmempiä?Olen itse ollut erään kiertoilmatakkoja maahantuovan ja niitä asentavan firman hommissa sivutyönäni.
Olen asentanut muutaman kymmenen kiertoilmatakkaa.
Itselläni on myös ko. takka mökillä.
Juuri valmistuneessa ok- talossani on taas varaava 2000kg:n tulisija.
En edes harkinnut missään vaiheessa kiertoilmatakkaa talooni, koska se ei sovellu ainakaan minulle ok-taloasumiseen.
Mökille se käy, kun mökki pitää saada nopeasti lämpimäksi ja kuivaksi sen oltua esim. talvella tyhjillään. Se, että puhutaan kiertoilmatakan varauskyvystä massiivisiin seinärakenteisiin yms. on itse asiassa vain selittelyä. Tokihan kaikki tuotettu lämpö varautuu painaviin ja massiivisiin rakenteisiin, mutta jos tulisijasta halutaan todellista lämpötaloushyötyä, on tulisijan oltava massiivinen ja varaava.
Kiertoilmatakkaa lämmitetään koko ajan ja se lopettaa lämmittämisen, kun sinne ei laiteta enää puita. Varaava tulisija on tietysti eri homma.
Näitä mm. italialaisia kaminoita ja kiertoilmauuneja saa kyllä tilattua netin kautta edullisesti ja ne ovat monesti hyvän näköisiä sisustuselementtejä, mutta en näe niillä olevan lähellekään varaavan tulisijan arvoa ainakaan ensisijaisena lämmityslaitteena.
En voisi kuvitella istuvani kaiket ajat kaminan vieressä työntämässä pienin väliajoin puita pesään, kuten armeijassa tehtiin.
Asuin 90-luvulla Saksassa vanhassa ok- talossa, jossa oli sikäläinen kiertoilmauuni. Tähän uuniin oli viritetty ilmankiertoputkia eri huoneisiin, joista lämmitettäessä sitten lämmintä ilmaa levisi ympäriinsä.
Ongelmana oli lämmön on-off-ominaisuus.
Lämpöä ei ollut koskaan oikeaa määrää, sitä oli joko liikaa tai liian vähän. - Keke Rosberg
alkuperäinen.... kirjoitti:
Kiertoilmatakka, kuten vaikkapa Rais ja Max Blank ovat puun polton suhteen hyvinkin erilaisia verrattuna perinteiseen uuniin. Ensimmäinen ero on palamislämpötilassa. Harva uuni itseasiassa kestää 800 asteen palamislämpötiloja ja siksi palotilat tehdään mataliksi, että savukaasujen täydellistä palamista korkeassa lämpötilassa ei tapahtuisi ja uuni murenisi osiin. Harva uuni edes pääsee palamisprosessissa riittävän kuumaksi, koska lattiatasosta arinan alta otetaan kylmää ilmaa uuniin, joka viilentää palotilaa tarpeettomasti.
Kiertoilmatakka perustuu palotilan tehokkaaseen ilmahuuhteluun, jossa saavutetaan suurempi palamislämpötila ja tätä kautta parempi palamisprosessi. Hyötysuhde on sikäli parempi, että tuhkaa todella tulee vähemmän. Kymmenesosa uuniin verrattuna. Pienempi tuhkamäärä perustuu täydellisempään palamiseen uuniin verrattuna.
Mainitset, että varaavia uuneja käytetään Ruotsissa ja venäjällä ja balttian maissa. Niin varmaan käytetäänkin, mutta siellä kaikista myydyistä tulisijoista on varaavia tulisijoja vain 10%, kun meillä Suomessa varaavia on 90% kaikista myydyistä tulisijoista. Mistä tämä johtuu??? Siitä että Suomalainen tulisijateollisuus lobbaa omia tuotteitaan VTT:n tutkimusten ja ties minkä kautta.
Suomalaista rakennusalaahan vaivaa aina tämä "vanhojen mestareiden" ylivalta, jossa kaikki euroopassa keksitty on surkeaa ja huonoa ja esim. PILP:t on huonoja ja puu/alumiini-ikkunat on huonoja ja lateksimaalit on huonoja ja höyrynsulku on huono ja kaikki tuvat pitäisi varustaa painovoimaisella ilmanvaihdolla jne. Suomalaiset tulisijavalmistajat lobbaavat markkinoita, koska saavat hyvän katteen kivien myymisestä.
Ketjun aloittamisen syynä oli herättää keskustelua puolesta ja vastaan mitä tulee varaaviin tulisijoihin. Kiitettävän paljon on tullutkin kommentteja. Varaavien takkojen puolustajia vaivaa se, että heidän kokemukset kiertoilmatulisijoista perustuu johonkin Upon valmistamiin mökkikaminoihin. Nämä Suomessa kyhätyt mökkikaminat on kiertoilmatakkojen Ladoja. Jos haluaa Ferrarin on mentävä merta edemmäs kalaan. Ottakaa selvää esim. Max Blankin tai Rais:n tulisijojen palamistapahtumista, säädettävyyksistä, lämmöntuotosta, lämmön luovutusajasta, tuhkan määrästä, palotilan huuhtelusta jne.
Edelleen peräänkuulutan sitä, että euroopassa on monta paikkaa jossa on Suomea vastaava ilmasto. Ostamme ihan samoja vaatteita kuin siellä elävät ihmiset. Ajamme ihan samoilla autoilla ja teemme pitkälti samoja asioita. Miksi kuitenkin ostamme ihan täysin erilaisia tulisijoja. Ollaanko me näitä muita kylmän seudun kansoja viisaampia vai tyhmempiä?Vuosikymmenet Alpeilla asuneena voin sanoa että joka perinteisessä maatalossa on tuhansia kiloja painava varaava uuni, keskellä pirttiä. Aivan kuin Suomessa koska pakkanen voi pudota -20 C asti!!!
- Jaana -74
alkuperäinen.... kirjoitti:
Kiertoilmatakka, kuten vaikkapa Rais ja Max Blank ovat puun polton suhteen hyvinkin erilaisia verrattuna perinteiseen uuniin. Ensimmäinen ero on palamislämpötilassa. Harva uuni itseasiassa kestää 800 asteen palamislämpötiloja ja siksi palotilat tehdään mataliksi, että savukaasujen täydellistä palamista korkeassa lämpötilassa ei tapahtuisi ja uuni murenisi osiin. Harva uuni edes pääsee palamisprosessissa riittävän kuumaksi, koska lattiatasosta arinan alta otetaan kylmää ilmaa uuniin, joka viilentää palotilaa tarpeettomasti.
Kiertoilmatakka perustuu palotilan tehokkaaseen ilmahuuhteluun, jossa saavutetaan suurempi palamislämpötila ja tätä kautta parempi palamisprosessi. Hyötysuhde on sikäli parempi, että tuhkaa todella tulee vähemmän. Kymmenesosa uuniin verrattuna. Pienempi tuhkamäärä perustuu täydellisempään palamiseen uuniin verrattuna.
Mainitset, että varaavia uuneja käytetään Ruotsissa ja venäjällä ja balttian maissa. Niin varmaan käytetäänkin, mutta siellä kaikista myydyistä tulisijoista on varaavia tulisijoja vain 10%, kun meillä Suomessa varaavia on 90% kaikista myydyistä tulisijoista. Mistä tämä johtuu??? Siitä että Suomalainen tulisijateollisuus lobbaa omia tuotteitaan VTT:n tutkimusten ja ties minkä kautta.
Suomalaista rakennusalaahan vaivaa aina tämä "vanhojen mestareiden" ylivalta, jossa kaikki euroopassa keksitty on surkeaa ja huonoa ja esim. PILP:t on huonoja ja puu/alumiini-ikkunat on huonoja ja lateksimaalit on huonoja ja höyrynsulku on huono ja kaikki tuvat pitäisi varustaa painovoimaisella ilmanvaihdolla jne. Suomalaiset tulisijavalmistajat lobbaavat markkinoita, koska saavat hyvän katteen kivien myymisestä.
Ketjun aloittamisen syynä oli herättää keskustelua puolesta ja vastaan mitä tulee varaaviin tulisijoihin. Kiitettävän paljon on tullutkin kommentteja. Varaavien takkojen puolustajia vaivaa se, että heidän kokemukset kiertoilmatulisijoista perustuu johonkin Upon valmistamiin mökkikaminoihin. Nämä Suomessa kyhätyt mökkikaminat on kiertoilmatakkojen Ladoja. Jos haluaa Ferrarin on mentävä merta edemmäs kalaan. Ottakaa selvää esim. Max Blankin tai Rais:n tulisijojen palamistapahtumista, säädettävyyksistä, lämmöntuotosta, lämmön luovutusajasta, tuhkan määrästä, palotilan huuhtelusta jne.
Edelleen peräänkuulutan sitä, että euroopassa on monta paikkaa jossa on Suomea vastaava ilmasto. Ostamme ihan samoja vaatteita kuin siellä elävät ihmiset. Ajamme ihan samoilla autoilla ja teemme pitkälti samoja asioita. Miksi kuitenkin ostamme ihan täysin erilaisia tulisijoja. Ollaanko me näitä muita kylmän seudun kansoja viisaampia vai tyhmempiä?Voisitko vastata esitettyihin kysymyksiin:
1. Millainen se kiertoilmatakka oikein on?
2. Kuinka äkkiä se alkaa puskeen lämpöä?
3. Millaisista kW-määristä on kysymys?
4. Varaako yhtään lämpöä,miten lämpöä säädetään? Joutuuko heräämään aamuyöstä lämmittään mökkiä?
5. Kauanko lämmittää tulen sammuttua?
6. Muita merkkejä kuin Rais? - Sillanpää
on kiertoilmatakka kirjoitti:
Olen itse ollut erään kiertoilmatakkoja maahantuovan ja niitä asentavan firman hommissa sivutyönäni.
Olen asentanut muutaman kymmenen kiertoilmatakkaa.
Itselläni on myös ko. takka mökillä.
Juuri valmistuneessa ok- talossani on taas varaava 2000kg:n tulisija.
En edes harkinnut missään vaiheessa kiertoilmatakkaa talooni, koska se ei sovellu ainakaan minulle ok-taloasumiseen.
Mökille se käy, kun mökki pitää saada nopeasti lämpimäksi ja kuivaksi sen oltua esim. talvella tyhjillään. Se, että puhutaan kiertoilmatakan varauskyvystä massiivisiin seinärakenteisiin yms. on itse asiassa vain selittelyä. Tokihan kaikki tuotettu lämpö varautuu painaviin ja massiivisiin rakenteisiin, mutta jos tulisijasta halutaan todellista lämpötaloushyötyä, on tulisijan oltava massiivinen ja varaava.
Kiertoilmatakkaa lämmitetään koko ajan ja se lopettaa lämmittämisen, kun sinne ei laiteta enää puita. Varaava tulisija on tietysti eri homma.
Näitä mm. italialaisia kaminoita ja kiertoilmauuneja saa kyllä tilattua netin kautta edullisesti ja ne ovat monesti hyvän näköisiä sisustuselementtejä, mutta en näe niillä olevan lähellekään varaavan tulisijan arvoa ainakaan ensisijaisena lämmityslaitteena.
En voisi kuvitella istuvani kaiket ajat kaminan vieressä työntämässä pienin väliajoin puita pesään, kuten armeijassa tehtiin.
Asuin 90-luvulla Saksassa vanhassa ok- talossa, jossa oli sikäläinen kiertoilmauuni. Tähän uuniin oli viritetty ilmankiertoputkia eri huoneisiin, joista lämmitettäessä sitten lämmintä ilmaa levisi ympäriinsä.
Ongelmana oli lämmön on-off-ominaisuus.
Lämpöä ei ollut koskaan oikeaa määrää, sitä oli joko liikaa tai liian vähän.Voiko kiertoilmatakkaan laittaa illalla ison koivuhalon, säätää ilma-aukot mahd pienelle niin että halko kytee aamuun asti ja eikä tarvitse heräta kipinämikoksi, kuten armeijassa aikanaan?
Etsin nimittäin tulisijaa joka sekä lämmittää kylmän mökin nopeasti että myöskin ylläpitää saavutettua lämpöä siten ettei tarvitse olla koko aikaa vâijymässä tulta, kuten armeijassa aikanaan. - sulle.....
Jaana -74 kirjoitti:
Voisitko vastata esitettyihin kysymyksiin:
1. Millainen se kiertoilmatakka oikein on?
2. Kuinka äkkiä se alkaa puskeen lämpöä?
3. Millaisista kW-määristä on kysymys?
4. Varaako yhtään lämpöä,miten lämpöä säädetään? Joutuuko heräämään aamuyöstä lämmittään mökkiä?
5. Kauanko lämmittää tulen sammuttua?
6. Muita merkkejä kuin Rais?1. Tulisija, jossa kierrätetään huoneiston ilmaa takan läpi, siten että lattiatasolla oleva kylmä ilmamassa sekoittuu takan lämmittämään ilmaan, joka pyrkii luonnollisesti ylös. Eli takka saa ilman liikkeelle huoneistossa ja siten lämmittää huonetilaa tasaisemmin kuin uuni. Tästä nimitys kiertoilmatakka.
2. Heti kun on lämpöä, eli kun liekki on syttynyt tulipesässä. Sitä enempi lämpöä, mitä enempi tulta pesässä ja tätä voidaan säätää.
3. Uuni antaa harvoin yli 2 kW. Kiertoilmatakka antaa tyypistä riippuen säädettävää lämpötehoa 2-11 kw
4. Jos on teräskuoret, ei varaa yhtään lämpöä. Lämpöä säädetään vivusta. Jos on alle 10 tunnin yöunet niin tuskin joutuu heräämään, kun laittaa lopuksi pari isoa koivuhalkoa tulipesään ja kierron melko pienelle, niin pysyy lämpimänä aamuun asti.
5. Ei kauaakaan, jos on teräskuoret. Saa myös Rais:lta, Conturalta ja monelta muulta valmistajalta vuolukivisillä reunoilla, jolloin varaa hieman lämpöä.
6. Merkkejä on pilvin pimein. Max Blank on yksi parhaista, mutta design ei mielestäni oikein sovi suomalaiseen mökkiin. Ruotsalainen Contura voisi jo sopia. Mutta onhan noita merkkejä, kun googlettaa. - alkuperäinen....
kotitarvekäristäjä kirjoitti:
Nuo peltilaatikot on kaukana hyvästä tulisijasta, puhtaasta palamisesta ja hyvistä hyötysuhteista. Noiden suunnittelussa ei ole keskitytty kuin designiin ja vesiputouksiin.
Tavallisesti takoisssa on yläpalotila. Toisekseen kaikkea ilmaa ei pidä ottaa arinan alta vaan sieltä otetaan ensiöilma ja toisioilma syötetään tulen yläpuolelle ja ilman on oltava kuumaa. ilmahuuhteluista ei ole paljonkaan apua jos lämpötilaa pitäisi saada nostettua, paremminkin päinvastoin. Kannattaisi aloittaa tutkimalla puukattiloiden ja suurempien laitosten polttomenetelmiä ja miettiä siltä pohjalta kuinka pieni tulisija voisi toimia hyvällä hyötysuhteella. En tiedä mistä ole saanut noin paljon harhaluuloja päähäsi; oleko lukenut liikaa mainosmateriaaleja...
Olen nähnyt yhden kiertoilmatakan jonka hyötysuhteen kerrotiin olevan jopa 90%. Tätä voisi pitää jo melkoisena saavutuksena sillä puukattilat ja suuremmatkin laitokset pyörivät samoissa hyötysuhdelukemissa. Näkemäni takka ei ollut kovin tyylikäs ja siinä ei ollut lasiluukkua. Lasiluukku päästäisi palokammiosta lämpöä ulos joka heikentää hyötysuhdetta. Lämpö on otettava talteen vasta yläpalon jälkeen jotta saavutetaan paras hyötysuhde.
Ongelmana on että pienissä tulisijoissa hyvään hyötysuhteeseen vaaditaan melko suuri tuli, jotta yläpalossa saavutetaan 800 asteen lämpötila ja siten syntyy paljon lämpöä(useita kilowatteja). Kiertoilmatakkojen ongelmana on juuri se että suurta tehoa ei voi hyödyntää kuin kovalla pakkasella. Kivitalo patterilämmityksellä toimisi parhaiten sellaisen kanssa myös lauhemmalla ilmalla. Tavallisin suomalainen talo on kuitenkin puuta ja lattialämmityksellä.
Huippuhyötysuhteet on pientulisijoissa (toimintatavasta riippumatta) vain haaveita kun otetaan huomioon että ilmamäärien säätökin on asiasta tietämättömän käyttöjän vastuulla ja manuaalista. Varaavalla tulisijalla on sentää jotain eväitä toimia jotenkuten edes lämmön hyödyntämisessä. Tuo linkitetyssä vtt:n julkaisussa viimeisillä sivuilla on aika hyvin kuvattu miten varaava ja varaamaton tulisija käyttäytyvät. Ilmiö muuttuisi hieman tasaisemmaksi jos talo olisi erilainen(ilman takkahuonetta) ja tulisija olisi keskellä taloa. Esimerkkitalossa lämpöpiikit kärjistyvät, mutta ilmiö tulee hyvin esiin.
Euroopassa ei käytetä tulisijoja lämmitykseen vaan sisustuksellisina seikkoina ja tunnelman luojina. Tämä sama ilmiö on vahvistumassa myös suomessa. Minusta on kuitenkin tehtävä ero sille onko tulisijan tarkoitus toimia lämmittimenä vai sisustuselementtinä. Perinteiset suomalaiset tulisijat ovat vain lämmittimiä, nykyään takka on kuitenkin pääasiassa sisutuselementti ja toisijainen lämmitin jonka käyttöaste on pieni. Tähän jälkimmäiseen tarkoitukseen kevyet tulisijat sopivat mainiosti.vahvistit käsitykseni siitä, että Suomea todella vaivaa tämä "vanhojen rakennusmestarien" vallanpito...
"Ei ole keskitytty kuin designiin ja vesiputouksiin" ...On totta että jollain kiertoilmatakkoja valmistavalla yrityksellä on myös vesiputouksella varustettu malli ja on totta, että designin suhteen nuo kiertoilmatakat usein eroaa siitä mihin suomalaiset ovat tottuneet.
Mutta mitä tulee palamisprosessiin ja palamisominaisuuksien tutkimiseen, on Suomi niin pahasti muuta Eurooppaa jäljessä tulisijojen valmistamisen suhteen ettei ole tosikaan.
Ymmärrän kyllä että edelleen joihinkin asuntoihin varaava tulisija on paras ratkaisu. Esim. sähkölämmittäjä varmasti valitsee sen 2000 kg:n kivikasan ja siinä on järkeä mutta miksi esim. kaukolämmöllä tai maalämmöllä varustettuihin taloihin ei hankita ennemmin kiertoilmatakkaa, joka antaisi pakkasen nopeasti laskiessa heti lämmintä ilmaa? - Jaana -74
sulle..... kirjoitti:
1. Tulisija, jossa kierrätetään huoneiston ilmaa takan läpi, siten että lattiatasolla oleva kylmä ilmamassa sekoittuu takan lämmittämään ilmaan, joka pyrkii luonnollisesti ylös. Eli takka saa ilman liikkeelle huoneistossa ja siten lämmittää huonetilaa tasaisemmin kuin uuni. Tästä nimitys kiertoilmatakka.
2. Heti kun on lämpöä, eli kun liekki on syttynyt tulipesässä. Sitä enempi lämpöä, mitä enempi tulta pesässä ja tätä voidaan säätää.
3. Uuni antaa harvoin yli 2 kW. Kiertoilmatakka antaa tyypistä riippuen säädettävää lämpötehoa 2-11 kw
4. Jos on teräskuoret, ei varaa yhtään lämpöä. Lämpöä säädetään vivusta. Jos on alle 10 tunnin yöunet niin tuskin joutuu heräämään, kun laittaa lopuksi pari isoa koivuhalkoa tulipesään ja kierron melko pienelle, niin pysyy lämpimänä aamuun asti.
5. Ei kauaakaan, jos on teräskuoret. Saa myös Rais:lta, Conturalta ja monelta muulta valmistajalta vuolukivisillä reunoilla, jolloin varaa hieman lämpöä.
6. Merkkejä on pilvin pimein. Max Blank on yksi parhaista, mutta design ei mielestäni oikein sovi suomalaiseen mökkiin. Ruotsalainen Contura voisi jo sopia. Mutta onhan noita merkkejä, kun googlettaa.Tack. Onko mikä tahansa valurautakamina kiertoilmajuttu? Joku sanoi että jopa Jotul on kiertoilmatulisija:
http://www.jotul.de/content/products/ProductArticle____5385.aspx
Rohkenen epäillä.
Entä kanadalainen Bullerjan, onko se kiertoilmatulisija:
http://www.ariento.ee/
Näyttää siltä. Mutta jos on niin rohkenen epäillä koko konseptia. Naapurilla on Bullerjan ja lämmittää mutta vain niin kauan kuin tuli palaa. Jahka sammuu niin toosa on kylmä puolessa tunnissa. Heität koivuhalon sisään niin lämmittää sen minkä koivuhalko palaa eli pari tuntia. Aamuyöstä joutuu kipinämikoksi. Lämpotilat vaihtelee pakkasella 30 ja 5 välillä. - ................
Keke Rosberg kirjoitti:
Vuosikymmenet Alpeilla asuneena voin sanoa että joka perinteisessä maatalossa on tuhansia kiloja painava varaava uuni, keskellä pirttiä. Aivan kuin Suomessa koska pakkanen voi pudota -20 C asti!!!
Alppimajoissa on tuhansia, ellei miljoonia kiloja painavat tulisijat, mutta ei ne sellaisia ole kuin mitä Suomessa tehdään. Alpeilla on niin tiukat määräykset (Sveitsissä maailman tiukimmat ja takoissa usein katalysaattorit) palokaasujen palamisen suhteen, ettei yksikään suomalainen tulisija menisi siellä kaupaksi. No Nunnauunin kultaisen tulen tekniikka ehkä.
Siellä takat muurataan paikalla ja niihin laitetaan kiertoilmaperiaatteella toimiva takkasydän. Sama järkevä ajattelu saisi pikkuhiljaa tulla Suomeenkin, aivan kuten alkuperäinen kirjoittaja peräänkuuluttaa. Tosin alkuperäinen menee metsään siinä, että peltihäkkyrät on kyllä tehty melkein vain tuleen tuijottamista ja nopeaa lämmönnousua varten. Paras ratkaisu on Keke Rosbergin ehdottama alppimajamalli, jossa on varaavaa massaa kiertoilmaperiaatteella toimivan takkasydämen ympärillä. - mökille ok
alkuperäinen.... kirjoitti:
Kiertoilmatakka, kuten vaikkapa Rais ja Max Blank ovat puun polton suhteen hyvinkin erilaisia verrattuna perinteiseen uuniin. Ensimmäinen ero on palamislämpötilassa. Harva uuni itseasiassa kestää 800 asteen palamislämpötiloja ja siksi palotilat tehdään mataliksi, että savukaasujen täydellistä palamista korkeassa lämpötilassa ei tapahtuisi ja uuni murenisi osiin. Harva uuni edes pääsee palamisprosessissa riittävän kuumaksi, koska lattiatasosta arinan alta otetaan kylmää ilmaa uuniin, joka viilentää palotilaa tarpeettomasti.
Kiertoilmatakka perustuu palotilan tehokkaaseen ilmahuuhteluun, jossa saavutetaan suurempi palamislämpötila ja tätä kautta parempi palamisprosessi. Hyötysuhde on sikäli parempi, että tuhkaa todella tulee vähemmän. Kymmenesosa uuniin verrattuna. Pienempi tuhkamäärä perustuu täydellisempään palamiseen uuniin verrattuna.
Mainitset, että varaavia uuneja käytetään Ruotsissa ja venäjällä ja balttian maissa. Niin varmaan käytetäänkin, mutta siellä kaikista myydyistä tulisijoista on varaavia tulisijoja vain 10%, kun meillä Suomessa varaavia on 90% kaikista myydyistä tulisijoista. Mistä tämä johtuu??? Siitä että Suomalainen tulisijateollisuus lobbaa omia tuotteitaan VTT:n tutkimusten ja ties minkä kautta.
Suomalaista rakennusalaahan vaivaa aina tämä "vanhojen mestareiden" ylivalta, jossa kaikki euroopassa keksitty on surkeaa ja huonoa ja esim. PILP:t on huonoja ja puu/alumiini-ikkunat on huonoja ja lateksimaalit on huonoja ja höyrynsulku on huono ja kaikki tuvat pitäisi varustaa painovoimaisella ilmanvaihdolla jne. Suomalaiset tulisijavalmistajat lobbaavat markkinoita, koska saavat hyvän katteen kivien myymisestä.
Ketjun aloittamisen syynä oli herättää keskustelua puolesta ja vastaan mitä tulee varaaviin tulisijoihin. Kiitettävän paljon on tullutkin kommentteja. Varaavien takkojen puolustajia vaivaa se, että heidän kokemukset kiertoilmatulisijoista perustuu johonkin Upon valmistamiin mökkikaminoihin. Nämä Suomessa kyhätyt mökkikaminat on kiertoilmatakkojen Ladoja. Jos haluaa Ferrarin on mentävä merta edemmäs kalaan. Ottakaa selvää esim. Max Blankin tai Rais:n tulisijojen palamistapahtumista, säädettävyyksistä, lämmöntuotosta, lämmön luovutusajasta, tuhkan määrästä, palotilan huuhtelusta jne.
Edelleen peräänkuulutan sitä, että euroopassa on monta paikkaa jossa on Suomea vastaava ilmasto. Ostamme ihan samoja vaatteita kuin siellä elävät ihmiset. Ajamme ihan samoilla autoilla ja teemme pitkälti samoja asioita. Miksi kuitenkin ostamme ihan täysin erilaisia tulisijoja. Ollaanko me näitä muita kylmän seudun kansoja viisaampia vai tyhmempiä?Herää epäilys, oletkohan lainkaan tutustunut tulisijoihin, niiden toimintaperiaatteisiin ja ominaisuuksiin. Varaavien tulisijojen polttotekniikka on huippuluokkaa ja niissä saavutetaan 800-1200 asteen palamislämpötilat, joten se siitä väitteestäsi.
Se miksi varaavia tulisijoja käytetään täällä enemmän, johtuu käyttötarpeista (huomioi perinteinen puurakentaminen) ja sitä vastaavasta tuotekehityksestä. Tänä päivänä varaavia uuneja viedään yhä enemmän juuri eurooppaan.
Tuo kymmenesosa tuhkaa ei myöskään pidä paikkaansa. Tuhkan määrä on verrannollinen polttoaineen laatuun, määrään ja palamishyötysuhteeseen. Pellettikattiloilla voidaan päästä hiukkasmassassa tuohon jopa kymmenesosaan, mutta silloin ei enää puhutakaan panospoltosta. Panospoltto on panospolttoa kiertoilmatakassakin. - ofweij
Sillanpää kirjoitti:
Voiko kiertoilmatakkaan laittaa illalla ison koivuhalon, säätää ilma-aukot mahd pienelle niin että halko kytee aamuun asti ja eikä tarvitse heräta kipinämikoksi, kuten armeijassa aikanaan?
Etsin nimittäin tulisijaa joka sekä lämmittää kylmän mökin nopeasti että myöskin ylläpitää saavutettua lämpöä siten ettei tarvitse olla koko aikaa vâijymässä tulta, kuten armeijassa aikanaan.Kitupoltto kannattaa unohtaa heti alkuunsa. Puhdas palaminen vaatii tietyn määrän happea. Pellettitakka sopii erinomaisesti tuohon tarkoitukseen. Niissä palaminen on aina puhdasta ja paloaika on automaattisen polttoaineensyötön johdosta parhaimmillaan lähes 2 vuorokautta.
- Keke Rosberg
................ kirjoitti:
Alppimajoissa on tuhansia, ellei miljoonia kiloja painavat tulisijat, mutta ei ne sellaisia ole kuin mitä Suomessa tehdään. Alpeilla on niin tiukat määräykset (Sveitsissä maailman tiukimmat ja takoissa usein katalysaattorit) palokaasujen palamisen suhteen, ettei yksikään suomalainen tulisija menisi siellä kaupaksi. No Nunnauunin kultaisen tulen tekniikka ehkä.
Siellä takat muurataan paikalla ja niihin laitetaan kiertoilmaperiaatteella toimiva takkasydän. Sama järkevä ajattelu saisi pikkuhiljaa tulla Suomeenkin, aivan kuten alkuperäinen kirjoittaja peräänkuuluttaa. Tosin alkuperäinen menee metsään siinä, että peltihäkkyrät on kyllä tehty melkein vain tuleen tuijottamista ja nopeaa lämmönnousua varten. Paras ratkaisu on Keke Rosbergin ehdottama alppimajamalli, jossa on varaavaa massaa kiertoilmaperiaatteella toimivan takkasydämen ympärillä.Myydäänkö Suomessa varaavia tulisijoja joissa on kiertoilmaperiaatteella toimiva takkasydän?
Jos kyllä, minkälaista tehoa luvataan tuolle takkasydämmelle (pelkissä varaavissa teho on yleensä vain 2-4kW)? - Jaana -74
................ kirjoitti:
Alppimajoissa on tuhansia, ellei miljoonia kiloja painavat tulisijat, mutta ei ne sellaisia ole kuin mitä Suomessa tehdään. Alpeilla on niin tiukat määräykset (Sveitsissä maailman tiukimmat ja takoissa usein katalysaattorit) palokaasujen palamisen suhteen, ettei yksikään suomalainen tulisija menisi siellä kaupaksi. No Nunnauunin kultaisen tulen tekniikka ehkä.
Siellä takat muurataan paikalla ja niihin laitetaan kiertoilmaperiaatteella toimiva takkasydän. Sama järkevä ajattelu saisi pikkuhiljaa tulla Suomeenkin, aivan kuten alkuperäinen kirjoittaja peräänkuuluttaa. Tosin alkuperäinen menee metsään siinä, että peltihäkkyrät on kyllä tehty melkein vain tuleen tuijottamista ja nopeaa lämmönnousua varten. Paras ratkaisu on Keke Rosbergin ehdottama alppimajamalli, jossa on varaavaa massaa kiertoilmaperiaatteella toimivan takkasydämen ympärillä.Mitä erinomaista on tuossa alppimajamallissa, jossa on varaavaa massaa kiertoilmaperiaatteella toimivan takkasydämen ympärillä?
- olisi.........
Jaana -74 kirjoitti:
Tack. Onko mikä tahansa valurautakamina kiertoilmajuttu? Joku sanoi että jopa Jotul on kiertoilmatulisija:
http://www.jotul.de/content/products/ProductArticle____5385.aspx
Rohkenen epäillä.
Entä kanadalainen Bullerjan, onko se kiertoilmatulisija:
http://www.ariento.ee/
Näyttää siltä. Mutta jos on niin rohkenen epäillä koko konseptia. Naapurilla on Bullerjan ja lämmittää mutta vain niin kauan kuin tuli palaa. Jahka sammuu niin toosa on kylmä puolessa tunnissa. Heität koivuhalon sisään niin lämmittää sen minkä koivuhalko palaa eli pari tuntia. Aamuyöstä joutuu kipinämikoksi. Lämpotilat vaihtelee pakkasella 30 ja 5 välillä.... varmaan joku kiertoilmaperiaatteella toimiva, mutta varaavia pintoja sisältävä tulisija. Jos pelkäät kipinämikoksi ryhtymistä, niin pelkät peltikuoriset tulisijat saa unohtaa.
Vaihtoehtojahan on lukuisia:
- Keddy
- Uuniseppien takat lämpökasetilla
- Rais ja Contura vuolukivipinnalla
- Yms. - Keddy
Keke Rosberg kirjoitti:
Myydäänkö Suomessa varaavia tulisijoja joissa on kiertoilmaperiaatteella toimiva takkasydän?
Jos kyllä, minkälaista tehoa luvataan tuolle takkasydämmelle (pelkissä varaavissa teho on yleensä vain 2-4kW)?www.keddy.fi
Varaava kiertoilmatakka (myydään myös pelkkiä sydämiä). Säädettävä lämpöteho 3-13 kW ja antaa lämpöä yli 10 tuntia, kun on kunnolla lämmitetty.
Keddy on ruotsalainen firma ja tosiaan melko lailla pätevämpi tulisija, kun suomalaiset enegiakivi ja tiilikasat. Mutta makuja on monia. - worlds
Jaana -74 kirjoitti:
Mitä erinomaista on tuossa alppimajamallissa, jossa on varaavaa massaa kiertoilmaperiaatteella toimivan takkasydämen ympärillä?
No varaavan takan hyvä puoli on siinä, että se varaa lämpöä ja huono siinä, että se ei anna lämpöä pihalle heti.
Kiertoilmatakan hyvä puoli on siinä, että se antaa heti lämpöä mutta ei varaa.
No hip hurraa... Varaavalla massalla varustettu kiertoilmasydämen omaava rakenne on näiden molempien hyvät puolet omaava ratkaisu. Saat heti lämpöä. Saat järkevän palamistapahtuman ja varaavuutta.
Näistä toki vaietaan Suomessa, koska valmistajia on melko vähän ja niiden yleistyttyä pitäisi vanhoillisten suomalaisten tulisijavalmistajien ryhdistäytyä ja ne ei enää pääsisi nauttimaan 60% katteista ja kartelleista tulisijakaupassa. Mutta kuten tuossa jo joku mainitsikin, niin esim. ruotsalainen Keddy on yksi monista valmistajista. - iffii
worlds kirjoitti:
No varaavan takan hyvä puoli on siinä, että se varaa lämpöä ja huono siinä, että se ei anna lämpöä pihalle heti.
Kiertoilmatakan hyvä puoli on siinä, että se antaa heti lämpöä mutta ei varaa.
No hip hurraa... Varaavalla massalla varustettu kiertoilmasydämen omaava rakenne on näiden molempien hyvät puolet omaava ratkaisu. Saat heti lämpöä. Saat järkevän palamistapahtuman ja varaavuutta.
Näistä toki vaietaan Suomessa, koska valmistajia on melko vähän ja niiden yleistyttyä pitäisi vanhoillisten suomalaisten tulisijavalmistajien ryhdistäytyä ja ne ei enää pääsisi nauttimaan 60% katteista ja kartelleista tulisijakaupassa. Mutta kuten tuossa jo joku mainitsikin, niin esim. ruotsalainen Keddy on yksi monista valmistajista.Varaavan uunin suuluukun läpi säteilee erittäin hyvin lämpöä heti kun panos syttyy. Nimellistehons varaavat uunit saavuttavat ehkä noin 1,5-2 tuntia lämmityksen aloittamisesta.
- on tämä
Keke Rosberg kirjoitti:
Myydäänkö Suomessa varaavia tulisijoja joissa on kiertoilmaperiaatteella toimiva takkasydän?
Jos kyllä, minkälaista tehoa luvataan tuolle takkasydämmelle (pelkissä varaavissa teho on yleensä vain 2-4kW)?Jos kaakelipinta mielyttää silmää niin tässä löytyy
http://www.nibe.com/takat/kaakeliuunit.htm - vain 2 kW
iffii kirjoitti:
Varaavan uunin suuluukun läpi säteilee erittäin hyvin lämpöä heti kun panos syttyy. Nimellistehons varaavat uunit saavuttavat ehkä noin 1,5-2 tuntia lämmityksen aloittamisesta.
Aika onneton on tuo lasiluukun läpi tuleva lämpöteho. Vain 2 kW maksimissaan. Hyvä kiertoilmatakka antaa jopa yli 10 kW.
- Möchte gern
worlds kirjoitti:
No varaavan takan hyvä puoli on siinä, että se varaa lämpöä ja huono siinä, että se ei anna lämpöä pihalle heti.
Kiertoilmatakan hyvä puoli on siinä, että se antaa heti lämpöä mutta ei varaa.
No hip hurraa... Varaavalla massalla varustettu kiertoilmasydämen omaava rakenne on näiden molempien hyvät puolet omaava ratkaisu. Saat heti lämpöä. Saat järkevän palamistapahtuman ja varaavuutta.
Näistä toki vaietaan Suomessa, koska valmistajia on melko vähän ja niiden yleistyttyä pitäisi vanhoillisten suomalaisten tulisijavalmistajien ryhdistäytyä ja ne ei enää pääsisi nauttimaan 60% katteista ja kartelleista tulisijakaupassa. Mutta kuten tuossa jo joku mainitsikin, niin esim. ruotsalainen Keddy on yksi monista valmistajista.Onko muita valmistajia kuin tuo Kiddy?
- jååpa-jåå
worlds kirjoitti:
No varaavan takan hyvä puoli on siinä, että se varaa lämpöä ja huono siinä, että se ei anna lämpöä pihalle heti.
Kiertoilmatakan hyvä puoli on siinä, että se antaa heti lämpöä mutta ei varaa.
No hip hurraa... Varaavalla massalla varustettu kiertoilmasydämen omaava rakenne on näiden molempien hyvät puolet omaava ratkaisu. Saat heti lämpöä. Saat järkevän palamistapahtuman ja varaavuutta.
Näistä toki vaietaan Suomessa, koska valmistajia on melko vähän ja niiden yleistyttyä pitäisi vanhoillisten suomalaisten tulisijavalmistajien ryhdistäytyä ja ne ei enää pääsisi nauttimaan 60% katteista ja kartelleista tulisijakaupassa. Mutta kuten tuossa jo joku mainitsikin, niin esim. ruotsalainen Keddy on yksi monista valmistajista.Keddy:stä on kokemuksia.
( Nimi muuten kirjoitettiin aiemmin kolmella D:llä, olisiko ollut vitsi? DDD)
Ollikkalan maahantuoma Keddy on melko arvokas, takka kyllä toimii, mutta varauskyky ei ole kovin kummoinen.
Tyypillinen mökille sopiva kiertoilmatakka, en suosittele ok-taloon korvaamaan varaavaa tulisijaa.
Jos varaavien valmisuunien markkinatilanne tai hinnat ahdistavat voi hyvän takan saada muurauttamalla sen uunimuurarilla.
Tosin esim. Tiileri-takat maksavat asennettuna kait jotain puolet vuolukiviuunin hinnasta. - on tehty
Keddy kirjoitti:
www.keddy.fi
Varaava kiertoilmatakka (myydään myös pelkkiä sydämiä). Säädettävä lämpöteho 3-13 kW ja antaa lämpöä yli 10 tuntia, kun on kunnolla lämmitetty.
Keddy on ruotsalainen firma ja tosiaan melko lailla pätevämpi tulisija, kun suomalaiset enegiakivi ja tiilikasat. Mutta makuja on monia.jostain harkoista, se kevyt.
- iffii
vain 2 kW kirjoitti:
Aika onneton on tuo lasiluukun läpi tuleva lämpöteho. Vain 2 kW maksimissaan. Hyvä kiertoilmatakka antaa jopa yli 10 kW.
2kW on täysin riittävä. Mitään järkeähän ei ole lämmittää ilmaa huoneilmaa normaalia lämpimämmäksi. Ilmanvaihtohan poistaa "ylimääräisen" lämmön samantien joten siinä menee suurin osa lämmöstä hukkaan.
- sinä siitä
alkuperäinen.... kirjoitti:
vahvistit käsitykseni siitä, että Suomea todella vaivaa tämä "vanhojen rakennusmestarien" vallanpito...
"Ei ole keskitytty kuin designiin ja vesiputouksiin" ...On totta että jollain kiertoilmatakkoja valmistavalla yrityksellä on myös vesiputouksella varustettu malli ja on totta, että designin suhteen nuo kiertoilmatakat usein eroaa siitä mihin suomalaiset ovat tottuneet.
Mutta mitä tulee palamisprosessiin ja palamisominaisuuksien tutkimiseen, on Suomi niin pahasti muuta Eurooppaa jäljessä tulisijojen valmistamisen suhteen ettei ole tosikaan.
Ymmärrän kyllä että edelleen joihinkin asuntoihin varaava tulisija on paras ratkaisu. Esim. sähkölämmittäjä varmasti valitsee sen 2000 kg:n kivikasan ja siinä on järkeä mutta miksi esim. kaukolämmöllä tai maalämmöllä varustettuihin taloihin ei hankita ennemmin kiertoilmatakkaa, joka antaisi pakkasen nopeasti laskiessa heti lämmintä ilmaa?bisneksestä noilla Italian tms. ihmetakoilla haaveilet, niin siitä vaan.
Neuvon kuitenkin sen verran, että valitse myyntisegmenttisi harkiten.
Älä yritäkään niillä laitteilla korvata oikeita varaavia tulisijoja.
Oikea segmentti on ne ihmiset, jotka tarvitsevat esim. pikalämpöä mökillä tai sitten eivät voi vanhaan asuntoon kantavien rakenteiden heikkouden vuoksi tehdä oikeaa varaavaa tulisijaa.
Monet tarvitsevat myös vain ns, terapiatulta.
Uskoisin, että näistä löytyy jopa uusille yrittäjille markkinoita.
Älä segmentoi väärin, sillä teet karhunpalveluksen uudelle tuotteelle. - Uuni-Muurari
Jaana -74 kirjoitti:
Tack. Onko mikä tahansa valurautakamina kiertoilmajuttu? Joku sanoi että jopa Jotul on kiertoilmatulisija:
http://www.jotul.de/content/products/ProductArticle____5385.aspx
Rohkenen epäillä.
Entä kanadalainen Bullerjan, onko se kiertoilmatulisija:
http://www.ariento.ee/
Näyttää siltä. Mutta jos on niin rohkenen epäillä koko konseptia. Naapurilla on Bullerjan ja lämmittää mutta vain niin kauan kuin tuli palaa. Jahka sammuu niin toosa on kylmä puolessa tunnissa. Heität koivuhalon sisään niin lämmittää sen minkä koivuhalko palaa eli pari tuntia. Aamuyöstä joutuu kipinämikoksi. Lämpotilat vaihtelee pakkasella 30 ja 5 välillä.Morjensta
Tästä löytyi Bullerjan Suomi:
http://www.rautacom.fi/bullerjan_finland.htm
- mökille ok
Jatkuvasti saa syöttää puita jos haluaa lämmittää ja tasaisesta lämmöstä voi vain unelmoida. Koska lämmitys perustuu lähes pelkästään konvektioon, huoneilman lämpötila nousee tarpeettomasti ja ilmanvaihtokone imee suuren osan lämmöistä harakoille. Siinäpä fiksu lämmitysratkaisu.
Paljon fiksumpaa on varata lämpö tehokkaasti massaan, jolloin osa lämmöstä saadaan siirrettyä lämpösäteilynä pintojen välillä. Säteilylämmönsiirrolla myös tulisijaa ympäröivät rakenteet absorboivat paremmin lämmön. Lämmönluovutus on huomattavasti tasaisempaa ja pidempää.
Lämmityslaitteena kiertoilmatakan vahvuus on nopeassa lämmöntuotossa ja se soveltuu parhaiten mökille. Tasaisempaa konvektiolämpöä haluavalle pellettitakka on huomattavasti fiksumpi ratkaisu.- Matti ja Teppo
Jos kiertoilmatakka on sieltä ja syvältä kuten annoit ymmärtää niin soveltuuko se minnekkään ja mihinkään olosuhteisiin???
- mökille ok
Matti ja Teppo kirjoitti:
Jos kiertoilmatakka on sieltä ja syvältä kuten annoit ymmärtää niin soveltuuko se minnekkään ja mihinkään olosuhteisiin???
Soveltuu hienosti sinne missä tarvitaan tehokasta ja nopeaa lämmönluovutusta, kuten esim. mökillä. Varaavan tulisijan kilpailijaksi siitä ei lämmityslaitteena ole, ellei sitten joku ole vuorokaudet ympäriinsä pitämässä kipinävahtia.
- Matti ja Teppo
mökille ok kirjoitti:
Soveltuu hienosti sinne missä tarvitaan tehokasta ja nopeaa lämmönluovutusta, kuten esim. mökillä. Varaavan tulisijan kilpailijaksi siitä ei lämmityslaitteena ole, ellei sitten joku ole vuorokaudet ympäriinsä pitämässä kipinävahtia.
Jou sanoi yllä että ei tarvitse vahtia; lämmittää aamuun asti. Siis pitääkö vahtia vai ei? Onko käytännön kokemuksia? Tarkeneeko 30 asteen pakkasella jos uusi mökki asianmukaisesti eristetty?
- Savupirtin poika
mutu pohjalta,jos tollasia kommentteja heittelee,on ihan pihalla näistä asioista.
- x-x-x-x
Tätä mielenkiintoista ketjua lukiessa tulee mieleen, että eikö kompromissi olisi paras vaihtoehto...
1,5- tai 2- kerroksiseen taloon kannattaisi talon valmistusvaiheessa muurata iso tuplatiilihormi keskelle taloa. Molempiin kerroksiin kiertoilmaiset tulisijat tai jopa niin että alakerrassa muuraisi niistä tiilistä kuoret kiertoilmatoimiselle takkasydämelle ja saisi sitä varaavan takan ulkonäköä ja varaavaa massaakin kiertoilmatoiminteen ympärille.
No tällä tekniikallahan saisi alkuperäisen kirjoittajan kaipaamaa parempaa palamisprosessia ja heti lämmintä ilmaa ja tunnetusti tiili varaa hyvin lämpöä, niin saisi sitä varaavuuttakin sitten, kun on tarpeeksi niissä tulisijoissa lämpöjä pitänyt. Pellit toki aivan katon rajaan. - Sillanpää
Voiko kiertoilmatakkaan laittaa illalla ison koivuhalon, säätää ilma-aukot mahd pienelle niin että halko kytee aamuun asti ja eikä tarvitse heräta kipinämikoksi, kuten armeijassa aikanaan?
Etsin nimittäin tulisijaa joka sekä lämmittää kylmän mökin nopeasti että myöskin ylläpitää saavutettua lämpöä siten ettei tarvitse olla koko aikaa vâijymässä tulta, kuten armeijassa aikanaan.- eerriikkii
Palamista voi säätää säästöliekille, jolloin palamisilmaa rajoitetaan ja kyseessä on kitupolttoa huonolla hyötysuhteella. Kitupoltto on päästöjen kannalta pahinta.
- Tulisijatieteilijä
eerriikkii kirjoitti:
Palamista voi säätää säästöliekille, jolloin palamisilmaa rajoitetaan ja kyseessä on kitupolttoa huonolla hyötysuhteella. Kitupoltto on päästöjen kannalta pahinta.
Eräs suomalainen varaavien tulisijojen valmistaja teetti Saksassa tutkimuksen tulisijansa käytöstä ko tavalla. Vastauksessa oli että hyötysuhde tippui 25 %:iin ja nokipalon vaara kasvoi 600 %:lla. Eihän kitupoltossa mitään pahaa mutta pitäisi muistaa polttaa useasti hormi ja tulisija kovalla tulella ettei tarvitsisi nokipalon jäljiltä piippua tai tulisijaa purkaa.
Itselleni oli uutta että esim sängyn kankainen päiväpeite varaa huomattavasti lämpöä. Vasta viimeiset 10 vuotta työkseen tulisijoja asentaneea, myyneenä ja tutkineena, jotkut argumenteista todella outoja. Keskustelun määrä ei aina korvaa sen laatua. - jiii
Tulisijatieteilijä kirjoitti:
Eräs suomalainen varaavien tulisijojen valmistaja teetti Saksassa tutkimuksen tulisijansa käytöstä ko tavalla. Vastauksessa oli että hyötysuhde tippui 25 %:iin ja nokipalon vaara kasvoi 600 %:lla. Eihän kitupoltossa mitään pahaa mutta pitäisi muistaa polttaa useasti hormi ja tulisija kovalla tulella ettei tarvitsisi nokipalon jäljiltä piippua tai tulisijaa purkaa.
Itselleni oli uutta että esim sängyn kankainen päiväpeite varaa huomattavasti lämpöä. Vasta viimeiset 10 vuotta työkseen tulisijoja asentaneea, myyneenä ja tutkineena, jotkut argumenteista todella outoja. Keskustelun määrä ei aina korvaa sen laatua.Selitä nyt täsmällisesti mitä se "kitupoltto" on. Sen mitä olen näistä kirjoituksista ymmärtänyt niin siinä rajoitettaisiin palamisen ilmansaantia. Omat kokemukseni mukaan esim. kiukaissa ja varaavissa takoissa ilmansaantia voi rajoittaa mutta minun kiertoilmatakassa ei tätä mahdollisuutta ole? Neuvokaa nyt miten kitupoltto kiertoilmatakalla tehdään.
- on vaihtoehto
Kitupoltto on tosiaan aika likaista hommaa, hormi nokeentuu ja puusta saadaan vähän lämpöä irti ts. hyötysuhde on huono. Lisäksi tuhkaa syntyy melkoiesti. Hormi kannattaa nuohota rittävän usein ettei tule nokipaloa joka onkin sitten sen verran kuuma ahjo, että saattaapi mennä savupiippu piloille. Ja sit ei enää paljo naurata.
Jos lattia ei kuitenkaan kestä 2000kg varaavaa tuisijaa (eikä sitä voi järkevästi vahvistaa) ja/tai sellaiseen ei ole varaa, kitupoltto on ainut vaihtoehto. Vakituiseen asuntoon kitupolttoa on lähes mahdoton suositella, mutta mökillä se puolustaa paikkaasa.
Oletetaan nyt että mökki sijaitsee keskellä metsää ja se pitää silloin tällöin saada lämpimäksi viikonloppua varten. Sähköä ei ole, vaan tarvittava valo tulee Petromax:ista tai akuista. Varustukseen kuuluu varmaan kaasujääkaappi ja liesi. No, täydellä vedolla kamiina tuuppaa esim. 10kW lämpöä ja kämppä on aika pian kuiva ja (liian) kuuma. Kun pesällinen on palant ja on kova hiillos heitetään pesä täyteen kuivia isoja koivuklapeja ja laiteaan vo minimiin. Teho tietty putoaa jonnekin 2-3kW paikkeille ja aamulla saattaa olla kalsaa. No, pesä heiteään taas täyteen ja pellit avatan joloin on taas kohta täysi roihu. Tuli kytee esim. Upo-kamiinassa jopa 12 tuntia ja sytyy uudelleen kun puita lisätään ja avataan pellit. Lämpö ei ole tasaista, vaan välillä on varmsti liian kuuma ja turhan kylmä.
Mökille varaava tulisija on aivan liian hidas viikonloppukäyttöä ajatellen. 2000kg kasa tiliä joka on jäähtynyt pakkaselle hajoaa varmasti jos lyöt pesällisen puita palamaan eikä ehdi lämmitä. Päin vastoin, se toimii "kylmävaraajana" ts. imee itseensä lämmön aika tehokkaasti. Varaavaa tulisijaa on lämmitettävä vähintään joka toinen päivä lämmityskauden läpi. Leudoilla säillä riittääkin lämmitys joka toinen päivä, vähän kireämmillä kerran päivässä ja kovilla pakkasilla aamuin illoin. Täydentävänä lämmityksenä ja lämmön tasaajana esim. ilmalämpöpumppu on hyvä, sillä se myös levittää lämpöä hyvin.
Siis jos aiot polttaa pesällisen vähintään joka toinen päivä (mieluusti joka päivä), massiivinen varaava tulisija on ehdottomasti paras, ja mieluiten vielä tiili, joka on lämmönjohtavuudeltaan hidas. Jos kylmä mökki on saatava nopeasti lämpimäksi ja lämpöä on piisattava yön yli, on metallinen kamiina ja kitupoltto yön yli ainoa vaihtoehto ja epätasainen lämpö on vain hyväksyttävä. Peitto ja aamutossut on keksitty, samoin mukavan lämmin ja pehmeä fleece-puku.
- nyt myös Seppo
tää on ollu kiintoisin keskustelu täällä pitkään aikaan,on haukuttu tulisijat puolin ja toisin sekä yritetty vääntää mustaa valkoseksi.Lähellä totuutta taitaa olla kuitenkin,että jos oikeasti haluaa puulla lämmittää,kannattaa valita varaava uuni,vuosien ja vuosikymmenten aikana on yritetty kehitellä jos jonkinlaista systeemiä,mutta ei niistä ole ollut varaavan uunin haastajaksi.Tietenkin pitääkin kehitellä uutta,mutta parhaat keksinnöt jäävät elämään.Varaava kakluuni kehitettin Ruotsissa n.1770-luvulla silloisen energia pulan ansiosta ja siitä se on kehitelty nykyiseksi varaavaksi(eli vastavirta uuniksi).En toki halua käännyttää ketään,jos joku tykkää kiertoilma ym. systeemeistä,niin eihän siinä mitään,mutta niitä ei pidä puolustella vääristelemällä selviä ja moneen kertaan puolueettomasti ja puolueellisesti tehtyjä tutkimuksia.Ken haluaa,voi ottaa asioista selvää,kirjallisuutta,aineistoa ja erilaisia tutkimuksia löytyy uusia ja vanhoja.Tuo,että VVT:n tutkimukset ajaisivat joidenkin uunivalmistajien asiaa kuullostaa lähinnä joltain salaliitto teorialta.
- alkuperäinen...
Kiitos kaikille keskusteluun osallistuneille. Todella hyviä ja mielenkiintoisia kannanottoja suuntaan ja toiseen. Ihmisten mielipide näyttää olevan vahvasti kallellaan varaavien uunien suuntaan ja senhän siis nuo myyntitilastotkin osoittavat.
Toivoisin tämän keskustelun palvelevan uusia rakentajia / saneerajia, jotka ovat miettimässä tulisijan hankintaa. Sen sijaan että ostaisi sen tulisijan silmillään tai hankkisi sen valtavirran antamien ohjeiden mukaan, kannattaisi tulisijan hankintaa miettiä, lämmitysjärjestelmän, ilmanvaihtojärjestelmän, rakennusmateriaalien, käyttötottumusten jne. mukaan. Silloin valinta ei yhdeksässä tapauksessa kymmenestä ole varaava uuni. - höpön
alkuperäinen... kirjoitti:
Kiitos kaikille keskusteluun osallistuneille. Todella hyviä ja mielenkiintoisia kannanottoja suuntaan ja toiseen. Ihmisten mielipide näyttää olevan vahvasti kallellaan varaavien uunien suuntaan ja senhän siis nuo myyntitilastotkin osoittavat.
Toivoisin tämän keskustelun palvelevan uusia rakentajia / saneerajia, jotka ovat miettimässä tulisijan hankintaa. Sen sijaan että ostaisi sen tulisijan silmillään tai hankkisi sen valtavirran antamien ohjeiden mukaan, kannattaisi tulisijan hankintaa miettiä, lämmitysjärjestelmän, ilmanvaihtojärjestelmän, rakennusmateriaalien, käyttötottumusten jne. mukaan. Silloin valinta ei yhdeksässä tapauksessa kymmenestä ole varaava uuni.Taisi tuo suhdeluku keikahtaa sinulla ylösalaisin, heh.
No, jokainen tulee uskossaan autuaaksi, toivottavasti se usko myös lämmittää asumusta.
Käytäntö on hiukan toista kuin haihattelut. - jiii
Jokainen voi ajatella itse kehitystyön tehokkuutta verrattuna suomalaisia (pieniä) tulisijavalmistajia useampaan keskieurooppalaiseen tai pohjoismaalaiseen suureen (jopa 200 000 tulisijaa/vuosi/valmistaja) tulisijavalmistajaan. Jostain kummasta syystä vain nämä suomalaiset ovat päätyneet varaavaan takkaan. Syy tähän tietysti on että suomalainen pientalorakentaminenkin kulkee omia polkujaan (vähän Ruotsin kanssa) kevytrakenteisten levytälojen kanssa. Muualla talot rakennetaan kivestä.
Minuun ei oikein uppoa tuo kaupunki(tai maalais)-tarina siitä ettei kiertoilamatakalla voi oikeasti lämmittää. Minulla on sellainen ja rakentamisaikana se oli välillä talon ainoa lämmitin. Ttalon koko 777 m3 ja se pysyi hyvin lämpöisenä. Ja siitä ylilämmöstä ei oikein voi puhua kun sisälämpötila on talven aikana vaihdellut 20,5 asteesta 23 asteeseen. Nykyisin takassa tulee poltettua n. 2-3 pesällistä viikossa.
Ei ollut tarkoitus kehittää mitään salaliittoteoriaa VTT: toiminnasta. Olen kuitenkin sekä itse ollut tekemässä tutkimusta VTT:lle kuin myös tutkimusten tilaajana. VTT ei tee perustutkimusta eri takkatyypeillä vaan kyllä ne kaikki ovat tilaustutkimuksia. Yritykset tilaavat omista tuotteistaan erilaisia selvityksiä VTT:ltä kehittääkseen tuotteitaan. Jos tutkimus osoittaa että tuote on erityisen hyvä niin tottakai yritys julkistaa tutkimuksen. jos tulokset ovat huonoja niin tuloksia luetaan tarkaan yrityksen sisällä ja koitetaan kehittää tuotetta paremmaksi enne seuraavaa ulkopuolista tutkimusta.
Kiertoilmatakkojen palamisen puhtaudesta ja hyötysuhteesta löytyy varmasti joka valmistajalta tarkat tiedot. Taas voi harkita voisiko tilanne olla se että vain kotimaiset valmistajat puhuvat totta ja vaikka tanskalaiset ja saksalaiset tietysti valehtelevat omia tuotteita kehuessaan. - teoria tuo
jiii kirjoitti:
Jokainen voi ajatella itse kehitystyön tehokkuutta verrattuna suomalaisia (pieniä) tulisijavalmistajia useampaan keskieurooppalaiseen tai pohjoismaalaiseen suureen (jopa 200 000 tulisijaa/vuosi/valmistaja) tulisijavalmistajaan. Jostain kummasta syystä vain nämä suomalaiset ovat päätyneet varaavaan takkaan. Syy tähän tietysti on että suomalainen pientalorakentaminenkin kulkee omia polkujaan (vähän Ruotsin kanssa) kevytrakenteisten levytälojen kanssa. Muualla talot rakennetaan kivestä.
Minuun ei oikein uppoa tuo kaupunki(tai maalais)-tarina siitä ettei kiertoilamatakalla voi oikeasti lämmittää. Minulla on sellainen ja rakentamisaikana se oli välillä talon ainoa lämmitin. Ttalon koko 777 m3 ja se pysyi hyvin lämpöisenä. Ja siitä ylilämmöstä ei oikein voi puhua kun sisälämpötila on talven aikana vaihdellut 20,5 asteesta 23 asteeseen. Nykyisin takassa tulee poltettua n. 2-3 pesällistä viikossa.
Ei ollut tarkoitus kehittää mitään salaliittoteoriaa VTT: toiminnasta. Olen kuitenkin sekä itse ollut tekemässä tutkimusta VTT:lle kuin myös tutkimusten tilaajana. VTT ei tee perustutkimusta eri takkatyypeillä vaan kyllä ne kaikki ovat tilaustutkimuksia. Yritykset tilaavat omista tuotteistaan erilaisia selvityksiä VTT:ltä kehittääkseen tuotteitaan. Jos tutkimus osoittaa että tuote on erityisen hyvä niin tottakai yritys julkistaa tutkimuksen. jos tulokset ovat huonoja niin tuloksia luetaan tarkaan yrityksen sisällä ja koitetaan kehittää tuotetta paremmaksi enne seuraavaa ulkopuolista tutkimusta.
Kiertoilmatakkojen palamisen puhtaudesta ja hyötysuhteesta löytyy varmasti joka valmistajalta tarkat tiedot. Taas voi harkita voisiko tilanne olla se että vain kotimaiset valmistajat puhuvat totta ja vaikka tanskalaiset ja saksalaiset tietysti valehtelevat omia tuotteita kehuessaan.Uskomaton teoria:
Tulisijalla ( olkoon mitä tyyppiä tahansa) lämmitetään seinät ja nämä seinät sitten luovuttaa lämpöä huoneilmaan.
Täytyy siinä kuule heitellä puoli päivää pökköä pesään, että saa kylmän kiviseinän peltikaminalla lämpiämään esim. 3 astetta.
3 astetta nyt vain esimerkkinä, jotta sitten olisi luovutettavaa lämpöä esim. seuraavaksi 12 tunniksi. ( ettei yöllä tarvitse nousta kipinävuoroon)
Tokihan kiertoilmatakalla ja varsinkin sellaisella, jossa on varaavaa massaa reilusti tekee jotain, ei sillä. Varsinkin nopeaan lämmön nostoon jossain kesämökillä talvisaikaan oiva peli.
Itsellä on massiivirakenteinen talo, pärjään puulämmityksellä erittäin hyvin, tulisijaa ei tarvitse lämmittää talvellakaan kuin joka toinen päivä. Mitenkähän kävisi varauskyvyttömällä tulisijalla?
VTT:hän tekee liikelaitoksena tilauksesta tutkimuksia, mutta oman tulisijan valintaan en ole ko. firman tutkimustuloksia tarvinnut. - jiii
teoria tuo kirjoitti:
Uskomaton teoria:
Tulisijalla ( olkoon mitä tyyppiä tahansa) lämmitetään seinät ja nämä seinät sitten luovuttaa lämpöä huoneilmaan.
Täytyy siinä kuule heitellä puoli päivää pökköä pesään, että saa kylmän kiviseinän peltikaminalla lämpiämään esim. 3 astetta.
3 astetta nyt vain esimerkkinä, jotta sitten olisi luovutettavaa lämpöä esim. seuraavaksi 12 tunniksi. ( ettei yöllä tarvitse nousta kipinävuoroon)
Tokihan kiertoilmatakalla ja varsinkin sellaisella, jossa on varaavaa massaa reilusti tekee jotain, ei sillä. Varsinkin nopeaan lämmön nostoon jossain kesämökillä talvisaikaan oiva peli.
Itsellä on massiivirakenteinen talo, pärjään puulämmityksellä erittäin hyvin, tulisijaa ei tarvitse lämmittää talvellakaan kuin joka toinen päivä. Mitenkähän kävisi varauskyvyttömällä tulisijalla?
VTT:hän tekee liikelaitoksena tilauksesta tutkimuksia, mutta oman tulisijan valintaan en ole ko. firman tutkimustuloksia tarvinnut.Ei tosiaan taitaisi päivä riittää että saisi seinät 3 astetta lämpöisemmiksi. Niin hitaasti kiviseinät lämpiää. Sisäilman kuitenkin saattaa keretä lämmittämään tuon 3 astetta ennen kuin lämpö siirtyy rakenteisiin.
- ojiwfeoewefij
jiii kirjoitti:
Ei tosiaan taitaisi päivä riittää että saisi seinät 3 astetta lämpöisemmiksi. Niin hitaasti kiviseinät lämpiää. Sisäilman kuitenkin saattaa keretä lämmittämään tuon 3 astetta ennen kuin lämpö siirtyy rakenteisiin.
"Sisäilman kuitenkin saattaa keretä lämmittämään tuon 3 astetta ennen kuin lämpö siirtyy rakenteisiin."
Tuossa se kiertoilmatakan turhuus juuri esille tuleekin. Järjetöntä lämmittää ilmaa ja antaa ilmanvaihdon imeä turha lämpö pihalle. Ilmasta siirtyy myös huonommin lämpöä rakenteisiin verrattuna lämpösäteilyn avulla tapahtuvaan siirtoon. - enään....
ojiwfeoewefij kirjoitti:
"Sisäilman kuitenkin saattaa keretä lämmittämään tuon 3 astetta ennen kuin lämpö siirtyy rakenteisiin."
Tuossa se kiertoilmatakan turhuus juuri esille tuleekin. Järjetöntä lämmittää ilmaa ja antaa ilmanvaihdon imeä turha lämpö pihalle. Ilmasta siirtyy myös huonommin lämpöä rakenteisiin verrattuna lämpösäteilyn avulla tapahtuvaan siirtoon....rakenna taloa ilman lämmöntalteenottoa?!?! Eli ei sitä lämpöä suoraan pihalle laiteta kuten ennen vanhaan, kun oli vain poistoilmanvaihto.
- alkuperäinen...
höpön kirjoitti:
Taisi tuo suhdeluku keikahtaa sinulla ylösalaisin, heh.
No, jokainen tulee uskossaan autuaaksi, toivottavasti se usko myös lämmittää asumusta.
Käytäntö on hiukan toista kuin haihattelut.Suhdeluku on aivan oikein. Jos ottaa huomioon nuo mainitsemani asiat, niin silloin yhdeksässä tapauksessa kymmenestä ei pitäisi valita varaavaa tulisijaa, kuten nyt Suomessa tehdään.
Suomennettuna siis... Jos ihmiset paremmin tutustuisi erityyppisten tulisijojen ominaisuuksiin ja peilaisi niitä omiin käyttötottumuksiin, saisi kiertoilmatakat ja varaavalla kuorella varustetut kiertoilmatakat varmasti enemmän oikeutettua jalansijaa Suomessa ja voisimme tarkoituksenmukaisemmin nauttia puun tuottamasta lämmöstä. - ojifwjfiow
enään.... kirjoitti:
...rakenna taloa ilman lämmöntalteenottoa?!?! Eli ei sitä lämpöä suoraan pihalle laiteta kuten ennen vanhaan, kun oli vain poistoilmanvaihto.
Lämmön nosto yli tarpeen on energiantuhlausta oli se lämpö sitten tuotettu millä tahansa. LTO ottaa lämmöstä osan talteen, mutta jos tuloilma on säädetty kuten sen tulee olla, eli muutaman asteen huonelämpöjä alemmaksi (esim. 17 c) niin kyllä ne lämmöt normaaliolosuhteissa enemminkin jäteilmassa näkyy. Kovilla pakkasilla jos LTO:n tehot ei riitä tuloilman lämmittämiseen niin silloin tietysti suurempi poistoilman lämpötila auttaa, mutta pelkästään sitä funktiota varten ei ehkä takkaa kannata valita. Pointti on kuitenkin edelleen se, että ylimääräinen lämpö on energian tuhlausta. Riittävä ja tasainen lämpö on kaiken a ja o.
- on parempi
alkuperäinen... kirjoitti:
Kiitos kaikille keskusteluun osallistuneille. Todella hyviä ja mielenkiintoisia kannanottoja suuntaan ja toiseen. Ihmisten mielipide näyttää olevan vahvasti kallellaan varaavien uunien suuntaan ja senhän siis nuo myyntitilastotkin osoittavat.
Toivoisin tämän keskustelun palvelevan uusia rakentajia / saneerajia, jotka ovat miettimässä tulisijan hankintaa. Sen sijaan että ostaisi sen tulisijan silmillään tai hankkisi sen valtavirran antamien ohjeiden mukaan, kannattaisi tulisijan hankintaa miettiä, lämmitysjärjestelmän, ilmanvaihtojärjestelmän, rakennusmateriaalien, käyttötottumusten jne. mukaan. Silloin valinta ei yhdeksässä tapauksessa kymmenestä ole varaava uuni.Kun ajatellaan asiaa lämmitysjärjestelmän, ilmanvaihtojärjestelmän, rakennusmateriaalien, käyttötottumusten jne. mukaan.
Vain käyttötottumukset voivat tukea kiertoilmatakkaa. Se käy hyvin satunnaiseen makkaran paistoon. Osa nykyihmisistä ei takkaa muuhun tarvitse. Kuitenkin on paljon sähkölämmittäjiä joilla takka on melkein päälämmönlähde.
Ilmanvaihto ja lämmitysjärjestelmät toimivat parhaiten kun tulisija luovuttaa lämpöä hitaasti. Lähes kaikissa uusissa taloissa on hitaasti säätyvä lattialämmitys joka ei ehdi sopeutua nopeasti lämpöä luovuttavaan tulisijaan.
Rakennusmateriaalina on tavallisesti kevytrakenteisia väliseiniä yms. jotka eivät varaa lämpöä itseensä, eivätkä pysty tasaamaan lämmön vaihteluita. Kivitalonjen osuus kaikista taloista on aika pieni.
Kiertoilmatakka ei mitenkään sovi yhdeksään kymmenestä tapauksesta. kolmesta viiteen voisi vielä mennä. - höpön höpön
alkuperäinen... kirjoitti:
Suhdeluku on aivan oikein. Jos ottaa huomioon nuo mainitsemani asiat, niin silloin yhdeksässä tapauksessa kymmenestä ei pitäisi valita varaavaa tulisijaa, kuten nyt Suomessa tehdään.
Suomennettuna siis... Jos ihmiset paremmin tutustuisi erityyppisten tulisijojen ominaisuuksiin ja peilaisi niitä omiin käyttötottumuksiin, saisi kiertoilmatakat ja varaavalla kuorella varustetut kiertoilmatakat varmasti enemmän oikeutettua jalansijaa Suomessa ja voisimme tarkoituksenmukaisemmin nauttia puun tuottamasta lämmöstä.höpön-höpön.
- Rollonimus
millätavoin se ostamasi kaakeliuuni on huono?Mun käsittääkseni nykyiset tehdas kaakeliuunit on kuorellisia ja sopivat ihan hyvin uuden aikaisiin taloihin,lämpö on tasaista ja mielyttävää sekä käyttö helppoa.Itelläni on vanhan ajan kaakeliuuni,siis kuoreton"oikea kakluuni"ja mun mielestä sen tuottama lämpö on parasta mahdollista,no se on tietysti makuasia,mutta kuitenkin.Se kestää lämpimänä vuorokauden,lämmitys aika on n.1,5-2h,sekä löytyy talosta myös vuolukivinen takka-leivinuuni,3000kg,lämmitys aika 1.5h,siis tulen sytyttämisestä peltien kiinni saamiseen eli ollaan kaukana mainitsemisestasi 4-6 tunnista.Palaminen on ainakin silmämääräisesti tarkastellen hyvin puhdasta,savuhormeissa on sen verran nokea,että ne ovat mustat,ainut näkyvä savu on yleensä tuo talvinen pakkassavu,joka ei siis ole edes savua,vaan kylmässä näkyvän olomuotoon muuttuvaa vesihöyryä,jota syntyy kaikessa palamisessa.Mollasit tuossa kirjoituksessasi varaavat uunit ihan maan rakoon,mistä moinen kauna?Ite oon tätä tönöä puilla lämmittäny yli 20 vuotta,eikä tää kevytrakenteisilla uuneilla onnistus,se on vissi.Tää on tietysti vanha talo,ei lisä eristyksiä ja 2lasiset ikkunat,että lämmön tarve on suurempi kuin uusissa taloissa.Nykyaikasessa talossa varaava takka riittää kertalämmityksellä pariksikin päiväksi ja sopii myös pääasialliseksi lämmönlähteeksi.Olen purkanut monet vanhat kakluunit ja pönttöuunit uusio käyttöön ja siinä tullut huomaamaan,miten hyvin nuo entisajan uunisepät on hommansa osanneet,eikä ne uunit oo ollu sisästä ees kovin nokisia,vaikka niiden kanavia ei ole koskaan nuohottu.Kyllä Suomalainen tulisijaperinne ja osaaminen on huippuluokkaa,että jos sitä välttämättä haluaa parjata,niin kannattaa sitten etsiä faktatietoa tuekseen.Ei me näissä asioissa tolloja olla,ne on ihan jossain muualla.
- Erikoisasiantuntija
Tässä keskustelussa on lähdetty heti alkuun aivan helvetin väärille raiteille.
Pitää nimittäin aivan heti alkuun erottaa toisistaan kaksi asiaa. Talon lämpimänä pitäminen tulisijalla ja talon lämpötilan kasvattaminen tulisijan avulla. Näissä ihmiset tuntuvat aina menevän sekaisin.
Jos olet sähkölämmittäjä ja haluat lämmittää sitä taloa pääasiassa takan avulla, on isohko varaava uuni erinomainen ratkaisu. Se luovuttaa lämpöä tasaisesti ja pitkään. Tällöin tulta pidetään yllä päivittäin ja siis takan kuorta pyritään pitämään lämpimänä jatkuvasti.
Jos taas omaat lämmitysjärjestelmän, jonka energian kulutus ei muutu vaikka tulisija tuottaisi lisälämpöä on kiertoilmatakka huomattavasti varaavaa tulisijaa järkevämpi ratkaisu. Tämä siksi, että usein ko. lämmitysjärjestelmät on vesikiertoisia ja hieman sähkölämmitystä hitaammin ulkolämpötilojen muutoksen reagoivia. Tällöin pääasiallinen tulisijan käyttö ei ole talon lämpimänä pitäminen tulisijan avulla, koska päälämmitysjärjestelmä tekee sen tehtävän. Tulisijaa sen sijaan käytetään tuomaan nopeasti sitä lämpöä, jota hitaasti reagoiva päälämmitysjärjestelmä ei ehdi tehdä. Ei ole mitään järkeä hankkia tällaiseen taloon varaavaa tulisijaa, koska se ei reagoisi tarpeeksi nopeasti ja se luovuttaisi eniten lämpöä juuri silloin, kun päälämmitysjärjestelmäkin luovuttaa eniten lämpöä.
Suomessa kai edelleen tehdään eniten suoralla sähkölämmityksellä varustettuja taloja, joten sen puolesta eniten pitäisi juuri myydä näitä varaavia tulisijoja. Viimeaikainen sähkön hinnannousu ja maalämmön yleistyminen on muuttanut markkina-asetelmia kuitenkin sen verran, että maalämpö on nousussa. Mutta silti yhä useampi maalämpöratkaisuun päätynyt valitsee varaavan takan, joka ei anna lämpöä riittävän nopeasti ja takan varavuudesta ei ole mitään rahallista hyötyä.- H.J.
Heti alkuun väärille raiteille? Keskustelun avaaja kyllä, mutta eivätkös suunnilleen kaikki ole todenneet, että nopeaa lämmöntuottoa ei tarvita tasalämpöisessä asuinrakennuksessa? Oli päälämmitysjärjestelmä mikä tahansa, satunnainen hetkellinen esim. 5 kW lämpökuorma pienessä osassa taloa tuskin auttaa sen juohevaa toimintaa.
Jos talossa on "lämmitysjärjestelmä, jonka energian kulutus ei muutu vaikka tulisija tuottaisi lisälämpöä" eli ilmeisesti lämpöä säädetään vain ulkolämpötilan mukaan, niin eihän siihen voi toimivasti yhdistää minkäännäköisen takan käyttöä. Kevyttakka voisi olla sikäli parempi, että turhaan tuotettu lämpö lämmittää taloa liikaa vain hetkellisesti. Kyllä oikein toteutettu lämmitysjärjestelmä pitää sisälämpötilan tasaisena ulkolämpötilan vaihdellessakin, mutta toisaalta kevyellä ja tehokkaalla takalla voi sotkea tilanteen pahemmin kuin massiivisella.
Jos massiivinen takka pöhisee esim. suunnilleen 1...1,5 kW:n lämpötehoa tappavan tasaiseen tahtiin läpi lämmityskauden, nin mitä haittaa siitä on millekään lämmitysjärjestelmälle? - samaa mieltä
H.J. kirjoitti:
Heti alkuun väärille raiteille? Keskustelun avaaja kyllä, mutta eivätkös suunnilleen kaikki ole todenneet, että nopeaa lämmöntuottoa ei tarvita tasalämpöisessä asuinrakennuksessa? Oli päälämmitysjärjestelmä mikä tahansa, satunnainen hetkellinen esim. 5 kW lämpökuorma pienessä osassa taloa tuskin auttaa sen juohevaa toimintaa.
Jos talossa on "lämmitysjärjestelmä, jonka energian kulutus ei muutu vaikka tulisija tuottaisi lisälämpöä" eli ilmeisesti lämpöä säädetään vain ulkolämpötilan mukaan, niin eihän siihen voi toimivasti yhdistää minkäännäköisen takan käyttöä. Kevyttakka voisi olla sikäli parempi, että turhaan tuotettu lämpö lämmittää taloa liikaa vain hetkellisesti. Kyllä oikein toteutettu lämmitysjärjestelmä pitää sisälämpötilan tasaisena ulkolämpötilan vaihdellessakin, mutta toisaalta kevyellä ja tehokkaalla takalla voi sotkea tilanteen pahemmin kuin massiivisella.
Jos massiivinen takka pöhisee esim. suunnilleen 1...1,5 kW:n lämpötehoa tappavan tasaiseen tahtiin läpi lämmityskauden, nin mitä haittaa siitä on millekään lämmitysjärjestelmälle?Jos varaavaa takkaa tai varaavaa uunia lämmitetään säännöllisesti, ei talon varsinaisen lämmitysjärjestelmän hitaudella tai nopeudella ole merkitystä.
Energiaa ja rahaa säästyy, jos lämmitetään oikein.
Tokihan esim. kaukolämpötalossa on melkein se sama, millä sitä makkaraa grillaa. - pari tonnia kiveä
samaa mieltä kirjoitti:
Jos varaavaa takkaa tai varaavaa uunia lämmitetään säännöllisesti, ei talon varsinaisen lämmitysjärjestelmän hitaudella tai nopeudella ole merkitystä.
Energiaa ja rahaa säästyy, jos lämmitetään oikein.
Tokihan esim. kaukolämpötalossa on melkein se sama, millä sitä makkaraa grillaa.Ympäri mentiin ja yhteen on tultu. Tasainen lämpötila on kaikessa jatkuvaluontoisessa lämmityksessä peruslähtökohta. Varaava takka luovuttaa säännöllisesti lämmitettynä miellyttävää lämpöä tasaisen varmasti, leikaten näin tehokkaasti lämmityslaskua mukavuuden siitä kärsimättä.
- soikoon....
samaa mieltä kirjoitti:
Jos varaavaa takkaa tai varaavaa uunia lämmitetään säännöllisesti, ei talon varsinaisen lämmitysjärjestelmän hitaudella tai nopeudella ole merkitystä.
Energiaa ja rahaa säästyy, jos lämmitetään oikein.
Tokihan esim. kaukolämpötalossa on melkein se sama, millä sitä makkaraa grillaa.Minkä takia sitä takkaa pitäisi polttaa jatkuvasti, kun on maalämpö tai kaukolämpö?????
Kaikki talot kylmenee nopeasti, kun lämpötila laskee nopeasti alle 20 pakkasasteen. Tällöin hetkellinen ja nopea lämpötilan kohottaminen ja asumismukavuuden parantaminen on helpointa kiertoilmatakalla. - roj78
soikoon.... kirjoitti:
Minkä takia sitä takkaa pitäisi polttaa jatkuvasti, kun on maalämpö tai kaukolämpö?????
Kaikki talot kylmenee nopeasti, kun lämpötila laskee nopeasti alle 20 pakkasasteen. Tällöin hetkellinen ja nopea lämpötilan kohottaminen ja asumismukavuuden parantaminen on helpointa kiertoilmatakalla.Tuollaisia päiviä on melko harvassa, jolloin nykyaikaisessa, hyvin eristetyssä pientalossa tarvitaan nopeaa lisälämmöntuottoa. Jos kiertoilmatakka soveltuu siihen tarkoitukseen paremmin niin hyvä niin. Enää ei jää kuin parisataa lämmitettävää päivää jäljelle, jolloin varaava takka toimii paremmin. Kiertoilmatakan vahvuus on siis nopeassa lämmöntuotossa silloin kun sitä erityisesti tarvitaan. Muissa tapauksissa tuo nopea lämmöntuotto onkin sitten heikkous...
- lämpötilan kohottamista
soikoon.... kirjoitti:
Minkä takia sitä takkaa pitäisi polttaa jatkuvasti, kun on maalämpö tai kaukolämpö?????
Kaikki talot kylmenee nopeasti, kun lämpötila laskee nopeasti alle 20 pakkasasteen. Tällöin hetkellinen ja nopea lämpötilan kohottaminen ja asumismukavuuden parantaminen on helpointa kiertoilmatakalla.Itse asun uudessa omakotitalossa, jossa "normaalit" eristeet. Ei täällä ainakaan tarvita koskaan nopeaa lämpötilan kohottamista. Vaikka lattialämmöt mittavat vain laatan lämpötilaa. Kovillakaan pakkasilla ole ollut tarvetta saada lämpötilaa nopeasti ylemmäs. Toisinsanoen ei lämpötila niin nopeasti putoa. Ulkolämpö mittarista on vain seuraillut, että polttaako puuta varaavassa tulisijassa joka päivä vai joka toinenpäivä.
- Äidinkieli kunniaan
Suomenkielessä ei ole sanaa kamina. Kamiina löytyy kyllä ja siitä tässä ketjussa lienee oli välillä puhetta.
- sekä että
Pari vuotta sitten purin tiensä päähän tulleen varaavantakan saaristossa olevasta mökistäni. oli huonossa kunnossa ja kun viikonlopuksi perjantaina illalla mökille menee niin lauantaina rupeaa takka vasta oikeasti lämmittämään. tilasin virosta tsekkiläisen kaakelikiertoilmatakan (7kw) ja se on ollut aiuvan huippu mökkikäytössä. nopeasti saa mökin läm´pöiseksi ja kostean sisäilman kuivattua. yksi plussa oli vielä se että sinne kun ei tule sähköä, pysyy pannukahvi kuumana pitkään kun sen laittaa takan päällä olevalle ritilälle. huonoa taas on tuo että kun löin takan täyteen ja menin saunomaan, palatessa sisällä oli 36 astetta lämmintä. ja kun vanha mökki on harva ja surkeat eristeet, jäähtyy mökki heti kun takkakin sammuu. säätötoiminto on kyllä ihan ok, muttei kyllä kokoyötä lämmitä. linkissä kuva takasta
http://www.thorma.sk/novy/index.php?detailtype=F9473K&idprodukty=320
kämpille juuri valmistyuneeseen maalämpö omakotitaloonn.200m2 taas ostin nunnauunin takkaleivinuunin juuri tuon varaavuuden ja tasaisen lämmönannon vuoksi. tutkittuani eri varaavia takkoja vakuutuin nunnauunin arinasta ja siitä että on ydintä myöten vuolukiveä. ja onhan se nättikin ;)
- Tämä_riittää
Kokemuksi tulisijoistani. Ostin 20 vuotta sitten sähkölämmitystalon (rak. 86), jossa oli varaava takka, puuhella ja puusauna.
Varaava takka oli isolla suu aukolla, ja ilmeisesti lähinnä puhalsi lämpimän ilman ulos - ainakaan ei muuria saanut lämpimäksi mitenkään. Takan purkaminen olisi ollut tosi iso homma, joten hankin 1000euron kevyen takkasydämen, jossa ilmakierto, lasiluukut ja takkaluukun kehys peitti sopivasti takan suuaukon. Käytännössä pari puun/laudan kappaletta on lisättävä 20-30min välein ja palaa joskus tuntuu jopa liiankin hyvin, vaikka ilmanotot ovat kiinni. Hyvin tuottaa ja hohtaa lämpöä ja menee hyvin telkkari katsellessa. Ja vaikuttaa sähkölaskuunkin talvella.
Puuhella on valurauta rungolla ja tiilivuorauksella, ja tuntuu oleva puun suhteen säästeliäämpi kuin takka ja lisäksi jopaa varaa lämpöä seuraavaan päivään asti. Toki puuhellat olivat tarkoitettu aikaan, jolloin emäntä oli nyrkin ja hellan välissä.
Saunan pesässä meillä on valkea harva se päivä, mutta haitanneeko tuo. Lämpö jakaantuu LTOn kautta kyllä ihan hyvin.
Isoja muutoksia ei kannata tehdä, kun kustannuksia ei saisi kohtuuajassa takaisin. Ja puita menee sen verran kuin tällainen töissä käyvä vanheneva mies viitsii tehdä. - Energia-uskalikko
Minä olen ammattilaisesta hyvinkin kaukana mutta olen muutaman talven lämmitellyt aikoinaan ja silloin 50-60 vuotta vanhaa nk. LEIVINUUNIA. Massasta en tiedä, mutta kokonaispituus pari metriä, leveys toista metriä, korkeus n. 1,5 metriä.
Polttopuuna käytin koivuisia metrihalkoja ja hyvän pesällisen tai puolentoista jälkeen huone ja keittiö pysyivät kohtuullisen lämpiminä ei 12 tuntia vaan ainakin kaksi päivää -10 asteellakin. Siihen kun vielä lisäsi kahden huoneen pönttöuunien lämmityksen niin ei taatusti jäätynyt kukkavaasin vesi vielä kolmantenakaan päivänä.
Tiilejä ei tarvinnut tietenkään raahata sisälle kuten nyt valmisuuneja vaan homma oli tehty jo rakennusvaiheessa. JOS nykyisin rakentaisin, niin 30 senttisestä hirrestä ja muurauttaisin keskelle rakennusta 10 tonnin perusuunin uuninluukkujen koolla 1 x 1 m jonne voisi heittää kerralla puoli kantoa tai halkoja savusaunan lämmittämisen verran.
Katolle tulisi aurinkovaraajat niin sähköä kuin lämmintä vettä varten ja em. suurin uunin yhteyteen sähkön tuotanto. Sen sijaan että jo valmiita ratkaisuja mainostetaan teema pidetään atomivoimalobbyn ansiosta salassa. Tehdään vain laskelmia, kuinka monta miljoonaa metriä puuta tarvittaisiin "koko Suomen sähköntuotantoon", mitä sen siirto maksaisi ja lässynlässyn. Ja katsopas vain, on unohtunut laskelmissa, että lämmittää täytyy joka tapauksessa talvella ja siinä ohessa saisi kymmeniä kilowatteja sähköä. Eikä 10-20 metriä sähkön siirtämiseen taitaisi olla yhtä suuri ongelma kuin kymmenet tuhannet korkeajännitysjohdot Loviisasta ympäri Suomea. Kesällä sähkö tulisi taas katon aurinkopaneeleista, ehkä vielä naapurin kanssa pystytetystä 10-20 kw tuuligeneraattorista jne. TÄMÄ on vaarallista puhetta ja huhujen mukaan Keski-Euroopassa kotitalouksiin 2-10 kw lämpö-sähkövoima-ratkaisun kehittänyttä yrittäjää oli uhkailtu siinä määrin, että hän lopetti firmansa ja vetäytyi täysin julkisuudesta. Kyseessä kun on sadat miljardit niin atomivoima-alalla kuin öljyteollisuudessakin. - varaava
tyhmä
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Suomi on täysin sekaisin
Jo ties monettako päivää hirveä itku ja poru jostain helvetin nilviäisistä. https://www.is.fi/taloussanomat/art-20000104504859Ensimmäisestä kohtaamisesta saakka
minulla on ollut hämmentynyt olo. Miten voit tuntua siltä, että olisin tuntenut sinut aina? Sinun kanssasi on yhtä aikaa151732Aivan täysin tahallinen teko
Ei mitään puolusteluja, eikä selittelyitä. Kuljettajalle kerrottiin asiasta siinä paikanpäällä, mutta silti hän ajoi ves941478Suomussalmi saatu vihdoin maailmankartalle!
Nyt kun Suomussalmi on vihdoin viimein saatu ennennäkemättömällä tavalla maailman tietoisuuteen niin voitaisiin järjestä531359Olet saanut minut sekoamaan
Tunteiden ristiaallokossa vellominen on ollut melkoinen kokemus. Ei kukaan ole saanut minua niin raiteiltaan kuin sinä.231337Mainehaitta metsäkonefirmalle
Hukkajoen tapahtumista liikkuu paljon huhuja. Eikö kannattaisi julkaista raakkuja tuhonneen metsäkoneyrityksen nimi, kos531228Oho! Maajussi-Kallelta pakit saanut morsioehdokas Miss Suomi -kisoissa! Tunnistaisitko hänet nyt?
Hmm, tunnistaisitko?!? Onnea missihulinoihin! Lue lisää ja katso kuvat: https://www.suomi24.fi/viihde/oho-maajussi-01075Myönnän sinulle nyt
Että olen erittäin mustasukkainen sinusta jo nyt. Ikävä on tämä tunne, kun tietämättömyyden solista nousee myrkkyä miele541010Pysytäänkö nainen
edelleen yhtä viileän tyynenä kun nähdään. Uskotko että tahtoessani saisin murettua tyyneytesi hyvin helposti.57895Olen käyttäytynyt ristiriitaisesti
eikä minusta varmaankaan ota mitään selvää. Se johtuu siitä, kun järki sanoo ei, ei, ei ja sydän sanoo kyllä, kyllä, kyl61879