Puolisot A ja B, B kuoli, täysi-ikäinen perillinen C.
Puolisoilla ei testamenttia eikä avioehtoa.
Lesken omaisuus 1 000 000 euroa, johon sisältyy sijoitusasunto arvoltaan 400 000 euroa, vainajan omaisuudessa asunto, arvo myös 400 000 euroa. A vetoaa lesken tasinkoprivilegiin ja kieltäytyy antamasta tasinkoa perilliselle.
Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään nuo samanarvoiset asunnot, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa? (Sijoitusasunnon hankinta-arvo 250 000 euroa.)
Kysymys luovutusvoittoverosta
35
292
Vastaukset
- Anonyymi
Osituksessa omaisuuden siirrot ovat veroneutraaleja luovutuksia, jos ositus suoritetaan vain ositettavilla erillä.
Tuossa kannattaa olla ulkopuolinen arvio molemmista asunnoista, ihan vain verottajaa varten mutta ei näillä tiedoilla menisi mitään veroja.- Anonyymi
Kiitos vastauksesta.
- Anonyymi
Luovutusvoittovero menee nimenomaisesti voitosta. Jos kyseessä on sijoitus - ei omana kotina käytetty asunto - voitto lasketaan hankintahinnan tai - olettaman ja luovutushinnan erotuksena. Vaihdossa tulee käyttää ammattilaisen antamia käypiä hintoja.
Vaikka omaisuusmassa pysyy perinnön ja perintöveron kannalta samana, verottaja tarkastelee veroa luovutuksen kannalta. Jos ennen ja jälkeen asunnoilla on eri omistajat, tapahtuu kaksi eri luovutusta.
Lisäksi mukaan pitää laskea varainsiirtovero kahdesta luovutuksesta.- Anonyymi
Avauksen kuvio ei ole yksinkertainen, joten on suositeltavaa että avaaja kysyy verohallinnolta maksullinen ennakkolausunnon.
Jos omaisuutta saa puhtaasti perintönä, siitä ei tarvitse maksaa varainsiirtoveroa. Kyse on puhtaasta perinnöstä silloin, kun perinnönjättäjän omaisuus jaetaan niin, että perinnönsaaja ei maksa muille perillisille vastiketta kuolinpesän ulkopuolisin varoin eli esimerkiksi omilla säästöillään. Perintönä tai lahjana saadun omaisuuden hankintamenoksi katsotaan perintö- tai lahjaverotuksessa käytetty verotusarvo. Kuolinpesään kuuluvan tai perintönä saadun asunnon luovutuksesta syntyvän tappion vähentämistä ei estä se, että asunto on ollut vainajan vakituisena asuntona.
Jos vaihdat varainsiirtoveron alaista omaisuutta toiseen, vaihtokaupan kaikkien osapuolten täytyy maksaa varainsiirtoveroa. Jos esimerkiksi luovutat oman asunto-osakkeesi toiselle ja saat häneltä vastikkeeksi asunto-osakkeen, teidän molempien täytyy tehdä varainsiirtoveroilmoitus ja maksaa varainsiirtoveroa. Varainsiirtoveroilmoitus tehdään vaihdossa saadusta omaisuudesta ja myös varainsiirtoveroprosentti määräytyy sen mukaan (esim. asunto-osake 2 %, kiinteistö 4 %). Varainsiirtoveron määrä lasketaan vastikkeena luovuttamasi omaisuuden käyvästä arvosta.
Perinnönjaossa omaisuutta voi siirtyä osittain perintönä ja osittain vastikkeellisesti. Luovutusvoittoa eli myyntivoittoa syntyy, kun myyt tai vaihdat omaisuuttasi ja myyntihinta on suurempi kuin se, mitä itse maksoit alun perin. Käytännössä teet siis voittoa omaisuutesi myynnillä. Luovutusvoitosta pitää maksaa veroa. Kaikki luovutusvoitot täytyy ilmoittaa.
Vastikkeettomiin luovutuksiin ei kohdistu luovutusvoiton verotusta. Vastikkeettomia luovutuksia ovat perintö, lahja ja ositus. Jos luovutus on osittain vastikkeellinen ja osittainen vastikkeeton (esimerkiksi lahjanluonteiset kaupat) luovutusvoiton verotus kohdistuu luovutuksen vastikkeelliseen osaan (lahjanluonteinen kauppa). Omaisuuden hankinta- tai saantotavalla (esimerkiksi kauppa, perintö, lahja) ei ole merkitystä, sillä luovutusvoittoverotuksen piiriin kuuluvat sekä vastikkeellisesti että vastikkeettomasti saadun omaisuuden luovutukset.
Omaisuuden luovutuksesta saadun voiton määrä lasketaan siten, että luovutushinnasta vähennetään omaisuuden hankintamenon poistamatta olevan osan ja voiton hankkimisesta syntyneiden menojen yhteismäärä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen. Perintö- tai lahjaverotuksessa käytetty verotusarvo rinnastetaan todelliseen hankintamenoon. Tästä johtuen luovutushinnasta vähennetään perintö- tai lahjaverotuksen verotusarvo ja voiton hankkimisesta olleiden menojen yhteismäärä tai näiden vaihtoehtona niitä suurempi hankintameno-olettama. Hankintamenoon voidaan lukea myös verotuksessa poistamatta oleva osa verovelvollisen suorittamista lahjana tai perintönä saaman omaisuuden perusparannusmenoista. Hallintaoikeuden jääminen muulle taholle kuin omaisuuden perintönä tai lahjana saaneelle henkilölle vaikuttaa omaisuuden hankintamenon määräytymiseen.
Perintönä tai testamentilla saadun omaisuuden hankintameno on kyseiselle omaisuudelle vahvistettu perintöverotusarvo riippumatta siitä, luovuttaako omaisuuden jakamaton kuolinpesä, legaatinsaaja tai omaisuuden perinnönjaossa saanut perillinen. Perintöverotusarvo määräytyy perinnönjättäjän kuolinhetken mukaan. Tämän vuoksi jäämistöosituksessa tai perinnönjaossa käytettyä omaisuuden jakohetken arvoa ei voida vähentää perintönä saadun omaisuuden hankintamenona.
Siltä osin kuin perillinen saa perinnönjaossa omaisuutta enemmän kuin hänen perintöosuutensa edellyttäisi, kyseessä ei ole perintösaanto. Jos perintöosuuden ylittävästä määrästä ei ole maksettu vastiketta, omaisuuden katsotaan tulevan tältä osin muilta perillisiltä lahjana. Jos perintöosuuden ylittävästä määrästä on maksettu vastiketta, katsotaan omaisuuden tulevan tältä osin vastikkeellisella kaupalla.
Koska osituksessa saadun omaisuuden todellinen hankintameno määräytyy ositussaantoa edeltäneen saannon mukaan, ratkaiseva on edellisen omistajan eli puolison saanto. Jos puolison saanto on ollut vastikkeeton, luovutetun hyödykkeen hankintameno lasketaan tuolloin toimitetussa perintö- tai lahjaverotuksessa käytetyn verotusarvon mukaan. Jos luovutetun omaisuuden hankintamenosta on tehty poistoja, luovutushinnasta vähennetään hankintamenon poistamatta oleva osa.
Jos omaisuus on luovutettu vastikkeellisesti käypää arvoa alempaan hintaan siten, että vastike on enintään kolme neljäsosaa omaisuuden käyvästä arvosta, kyseessä on lahjanluonteinen kauppa- tai vaihto. Tällöin luovutus jaetaan maksetun hinnan ja käyvän arvon suhteen perusteella vastikkeelliseen ja vastikkeettomaan osaan.
Lisää vero.fi - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Avauksen kuvio ei ole yksinkertainen, joten on suositeltavaa että avaaja kysyy verohallinnolta maksullinen ennakkolausunnon.
Jos omaisuutta saa puhtaasti perintönä, siitä ei tarvitse maksaa varainsiirtoveroa. Kyse on puhtaasta perinnöstä silloin, kun perinnönjättäjän omaisuus jaetaan niin, että perinnönsaaja ei maksa muille perillisille vastiketta kuolinpesän ulkopuolisin varoin eli esimerkiksi omilla säästöillään. Perintönä tai lahjana saadun omaisuuden hankintamenoksi katsotaan perintö- tai lahjaverotuksessa käytetty verotusarvo. Kuolinpesään kuuluvan tai perintönä saadun asunnon luovutuksesta syntyvän tappion vähentämistä ei estä se, että asunto on ollut vainajan vakituisena asuntona.
Jos vaihdat varainsiirtoveron alaista omaisuutta toiseen, vaihtokaupan kaikkien osapuolten täytyy maksaa varainsiirtoveroa. Jos esimerkiksi luovutat oman asunto-osakkeesi toiselle ja saat häneltä vastikkeeksi asunto-osakkeen, teidän molempien täytyy tehdä varainsiirtoveroilmoitus ja maksaa varainsiirtoveroa. Varainsiirtoveroilmoitus tehdään vaihdossa saadusta omaisuudesta ja myös varainsiirtoveroprosentti määräytyy sen mukaan (esim. asunto-osake 2 %, kiinteistö 4 %). Varainsiirtoveron määrä lasketaan vastikkeena luovuttamasi omaisuuden käyvästä arvosta.
Perinnönjaossa omaisuutta voi siirtyä osittain perintönä ja osittain vastikkeellisesti. Luovutusvoittoa eli myyntivoittoa syntyy, kun myyt tai vaihdat omaisuuttasi ja myyntihinta on suurempi kuin se, mitä itse maksoit alun perin. Käytännössä teet siis voittoa omaisuutesi myynnillä. Luovutusvoitosta pitää maksaa veroa. Kaikki luovutusvoitot täytyy ilmoittaa.
Vastikkeettomiin luovutuksiin ei kohdistu luovutusvoiton verotusta. Vastikkeettomia luovutuksia ovat perintö, lahja ja ositus. Jos luovutus on osittain vastikkeellinen ja osittainen vastikkeeton (esimerkiksi lahjanluonteiset kaupat) luovutusvoiton verotus kohdistuu luovutuksen vastikkeelliseen osaan (lahjanluonteinen kauppa). Omaisuuden hankinta- tai saantotavalla (esimerkiksi kauppa, perintö, lahja) ei ole merkitystä, sillä luovutusvoittoverotuksen piiriin kuuluvat sekä vastikkeellisesti että vastikkeettomasti saadun omaisuuden luovutukset.
Omaisuuden luovutuksesta saadun voiton määrä lasketaan siten, että luovutushinnasta vähennetään omaisuuden hankintamenon poistamatta olevan osan ja voiton hankkimisesta syntyneiden menojen yhteismäärä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen. Perintö- tai lahjaverotuksessa käytetty verotusarvo rinnastetaan todelliseen hankintamenoon. Tästä johtuen luovutushinnasta vähennetään perintö- tai lahjaverotuksen verotusarvo ja voiton hankkimisesta olleiden menojen yhteismäärä tai näiden vaihtoehtona niitä suurempi hankintameno-olettama. Hankintamenoon voidaan lukea myös verotuksessa poistamatta oleva osa verovelvollisen suorittamista lahjana tai perintönä saaman omaisuuden perusparannusmenoista. Hallintaoikeuden jääminen muulle taholle kuin omaisuuden perintönä tai lahjana saaneelle henkilölle vaikuttaa omaisuuden hankintamenon määräytymiseen.
Perintönä tai testamentilla saadun omaisuuden hankintameno on kyseiselle omaisuudelle vahvistettu perintöverotusarvo riippumatta siitä, luovuttaako omaisuuden jakamaton kuolinpesä, legaatinsaaja tai omaisuuden perinnönjaossa saanut perillinen. Perintöverotusarvo määräytyy perinnönjättäjän kuolinhetken mukaan. Tämän vuoksi jäämistöosituksessa tai perinnönjaossa käytettyä omaisuuden jakohetken arvoa ei voida vähentää perintönä saadun omaisuuden hankintamenona.
Siltä osin kuin perillinen saa perinnönjaossa omaisuutta enemmän kuin hänen perintöosuutensa edellyttäisi, kyseessä ei ole perintösaanto. Jos perintöosuuden ylittävästä määrästä ei ole maksettu vastiketta, omaisuuden katsotaan tulevan tältä osin muilta perillisiltä lahjana. Jos perintöosuuden ylittävästä määrästä on maksettu vastiketta, katsotaan omaisuuden tulevan tältä osin vastikkeellisella kaupalla.
Koska osituksessa saadun omaisuuden todellinen hankintameno määräytyy ositussaantoa edeltäneen saannon mukaan, ratkaiseva on edellisen omistajan eli puolison saanto. Jos puolison saanto on ollut vastikkeeton, luovutetun hyödykkeen hankintameno lasketaan tuolloin toimitetussa perintö- tai lahjaverotuksessa käytetyn verotusarvon mukaan. Jos luovutetun omaisuuden hankintamenosta on tehty poistoja, luovutushinnasta vähennetään hankintamenon poistamatta oleva osa.
Jos omaisuus on luovutettu vastikkeellisesti käypää arvoa alempaan hintaan siten, että vastike on enintään kolme neljäsosaa omaisuuden käyvästä arvosta, kyseessä on lahjanluonteinen kauppa- tai vaihto. Tällöin luovutus jaetaan maksetun hinnan ja käyvän arvon suhteen perusteella vastikkeelliseen ja vastikkeettomaan osaan.
Lisää vero.fiKiitos vastauksesta. Siinä oli paljon sellaista, joka meni kysymyksen yli. Tässä on kysyjän kannalta oleellinen tieto (lainaus):
"Vastikkeettomiin luovutuksiin ei kohdistu luovutusvoiton verotusta. Vastikkeettomia luovutuksia ovat perintö, lahja ja ositus."
Kun siis saantoperuste on ositus (missä ei käytetä pesän ulkopuolisia varoja), vaihto ei aiheuta luovutusverovelvollisuutta.
Sen oli 1. vastaaja jo ilmaissut näin: "Osituksessa omaisuuden siirrot ovat veroneutraaleja luovutuksia, jos ositus suoritetaan vain ositettavilla erillä." - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Kiitos vastauksesta. Siinä oli paljon sellaista, joka meni kysymyksen yli. Tässä on kysyjän kannalta oleellinen tieto (lainaus):
"Vastikkeettomiin luovutuksiin ei kohdistu luovutusvoiton verotusta. Vastikkeettomia luovutuksia ovat perintö, lahja ja ositus."
Kun siis saantoperuste on ositus (missä ei käytetä pesän ulkopuolisia varoja), vaihto ei aiheuta luovutusverovelvollisuutta.
Sen oli 1. vastaaja jo ilmaissut näin: "Osituksessa omaisuuden siirrot ovat veroneutraaleja luovutuksia, jos ositus suoritetaan vain ositettavilla erillä."Eli vastaaja 1 kävi paikalla. Vastaajana 1 et lainkaan ottanut huomioon niitä verovaikutuksia, joita seuraa luovutuksesta, joka ei liity lainkaan ositukseen. Sama koskee varainsiirtoveroa.
A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa. Kyse siitä, tapahtuuko vaihto ennen vai jälkeen osituksen ja perinnönjaon. Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Eli vastaaja 1 kävi paikalla. Vastaajana 1 et lainkaan ottanut huomioon niitä verovaikutuksia, joita seuraa luovutuksesta, joka ei liity lainkaan ositukseen. Sama koskee varainsiirtoveroa.
A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa. Kyse siitä, tapahtuuko vaihto ennen vai jälkeen osituksen ja perinnönjaon. Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi."A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa."
Olet väärässä.
"Jos vainaja oli naimisissa, on =>ennen perinnönjakoa<= toimitettava omaisuuden ositus." (PK 23:1.1)
Osituksen peruste voi olla joko avioeroasian vireille tulo tai osapuol(t)en kuolema. Ensiksi mainitussa osituksessa osapuolia ovat aviopuolisot A ja B. Viimeksimainitussa osituksessa osapuolia ovat leski A ja B:n perillinen C. Ositus siis toimitetaan A:n ja C:n välillä.
C perii B:ltä sen, mitä osituksessa on B:n jäämistöksi määrittynyt.
Kun mainittu vaihto siten tapahtuu osituksen sisäisesti (sen vaikuttamatta jäämistön arvoon), se on vapaa luovutusvoitto- ja varainsiirtoverovellisuudesta. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Kiitos vastauksesta. Siinä oli paljon sellaista, joka meni kysymyksen yli. Tässä on kysyjän kannalta oleellinen tieto (lainaus):
"Vastikkeettomiin luovutuksiin ei kohdistu luovutusvoiton verotusta. Vastikkeettomia luovutuksia ovat perintö, lahja ja ositus."
Kun siis saantoperuste on ositus (missä ei käytetä pesän ulkopuolisia varoja), vaihto ei aiheuta luovutusverovelvollisuutta.
Sen oli 1. vastaaja jo ilmaissut näin: "Osituksessa omaisuuden siirrot ovat veroneutraaleja luovutuksia, jos ositus suoritetaan vain ositettavilla erillä."Ap. korjaa:
C:n saantoperuste kyllä on perintö, mutta perinnön sisältö määrittyy perinnönjakoa edeltävässä osituksessa. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa."
Olet väärässä.
"Jos vainaja oli naimisissa, on =>ennen perinnönjakoa<= toimitettava omaisuuden ositus." (PK 23:1.1)
Osituksen peruste voi olla joko avioeroasian vireille tulo tai osapuol(t)en kuolema. Ensiksi mainitussa osituksessa osapuolia ovat aviopuolisot A ja B. Viimeksimainitussa osituksessa osapuolia ovat leski A ja B:n perillinen C. Ositus siis toimitetaan A:n ja C:n välillä.
C perii B:ltä sen, mitä osituksessa on B:n jäämistöksi määrittynyt.
Kun mainittu vaihto siten tapahtuu osituksen sisäisesti (sen vaikuttamatta jäämistön arvoon), se on vapaa luovutusvoitto- ja varainsiirtoverovellisuudesta.Tuossa meni kyllä nyt taas kerran simat ja oluet sekaisin...?!
Osituksella tarkoitetaan toimitusta, jolla puretaan puolisoiden välinen aviovarallisuussuhde avioliiton purkautuessa joko avioeron takia tai toisen puolison kuoltua.
Miten lapsi C voi olla avioliitossa vanhempansa kanssa? - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa."
Olet väärässä.
"Jos vainaja oli naimisissa, on =>ennen perinnönjakoa<= toimitettava omaisuuden ositus." (PK 23:1.1)
Osituksen peruste voi olla joko avioeroasian vireille tulo tai osapuol(t)en kuolema. Ensiksi mainitussa osituksessa osapuolia ovat aviopuolisot A ja B. Viimeksimainitussa osituksessa osapuolia ovat leski A ja B:n perillinen C. Ositus siis toimitetaan A:n ja C:n välillä.
C perii B:ltä sen, mitä osituksessa on B:n jäämistöksi määrittynyt.
Kun mainittu vaihto siten tapahtuu osituksen sisäisesti (sen vaikuttamatta jäämistön arvoon), se on vapaa luovutusvoitto- ja varainsiirtoverovellisuudesta.Lawenderin satuja taas kerran.
- Anonyymi
Hyvän oloisia vastauksia mut kuvio lienee vero-tsto.ssa luokkaa melko tavallinen tapaus - sieltä tarkat ohjeet / ennakkopäätökset!!!
- Anonyymi
Avaaja osannee kertoa, mitä perukirja sanoo asiasta ja onko ositus tehty samassa yhteydessä. Mitään konkreettista vaihtoa tai perinnönjakoa ei voi tehdä, ennen kuin perukirja ja ositus on tehty ja perillisen B omaisuus on tiedossa.
Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti. Ei ole kuvattu, että taloudessa olisi ollut avio-oikeudesta vapaata omaisuutta - ehkä silti on. Puoliso, jolla on enemmän avio-oikeuden alaista omaisuutta osituksen hetkellä, joutuu maksamaan vähemmän vastaavaa omaisuutta omistavalle puolisolle tasinkoa.
Ennen perinnönjakoa laaditaan ositus, ja määritellään perittävän osuus avio-oikeuden alaisesta omaisuudesta Perittävän B omaisuus on nyt puolet, joka jaetaan perilliselle C. Lesken A tulee vedota ja hän vetoaa tasinkoprivilegiinsä ennen kuin ositus saatetaan tosiasiallisesti loppuun, jotta ilmoitus tasinkoprivilegin käytöstä olisi mahdollisimman tehokas.
Leskellä A on oikeus pitää kuolinpesä jakamattomana, ellei rintaperillinen vaadi jakoa tai testamentista muuta johdu. Jakovaateesta huolimatta leskellä on aina oikeus pitää perheen yhteisenä kotina käytetty asunto ja koti-irtaimisto jakamattomana, jollei leskellä ole muuta asunnoksi sopivaa varallisuutta. Ositus on joka tapauksessa tehtävä ennen perinnönjakoa. C:llä on oikeus vaatia perinnönjakoa, ja C:llä on oikeus kaikkeen B:n jättämään omaisuuteen.
Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison B jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen C luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen. Perintö- tai lahjaverotuksessa käytetty verotusarvo rinnastetaan todelliseen hankintamenoon. Tästä johtuen luovutushinnasta vähennetään perintö- tai lahjaverotuksen verotusarvo ja voiton hankkimisesta olleiden menojen yhteismäärä tai näiden vaihtoehtona niitä suurempi hankintameno-olettama. Hankintamenoon voidaan lukea myös verotuksessa poistamatta oleva osa verovelvollisen suorittamista lahjana tai perintönä saaman omaisuuden perusparannusmenoista.
Perintönä saadun omaisuuden hankintameno on perintöverotusarvo. Vasta kun lesken A osuus on laskettu ja mahdollinen tasinko jaettu (tai pidätetty privileginä), voidaan perintö jakaa pesän osakkaalle C. Jos eloonjäänyt puoliso A on nyt se, joka omistaa enemmän omaisuutta, on hänellä oikeus pitää kaikki oma omaisuutensa itsellään. Tällaisesta omaisuuden osituksesta on aina laadittava osituskirja.- Anonyymi
Tuohon on syytä antaa tarkennusta.
"Mitään konkreettista vaihtoa tai perinnönjakoa ei voi tehdä, ennen kuin perukirja ja ositus on tehty ja perillisen B omaisuus on tiedossa."
Kuolinpesän omaisuuden myynti ennen perunkirjoitusta ei ole kiellettyä, mutta se sisältää riskejä. Isoja kauppoja ei ainakaan kannata yleensä tehdä. Omaisuuden myynnillä voidaan vaarantaa pesän velkojien oikeus saataviinsa tai kuolinpesän osakkaan tai muun oikeudenomistajan oikeus osuuteensa pesän varoista
Varsinaista estettä myydä ennen perukirjoitusta ei ole, riskit huomioiden. Luovuttajana voi siis olla kuolinpesä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison B jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen C luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen. - Anonyymi
"Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti. "
Kommentoija on ilmeisesti palstan maallikkotietäjä nm. Lawetorder, joka toistaa virheellistä käsitystään avioliiton omistussuhteista. Ap:n tapauksessa molemmat aviopuolisot EIVÄT ole omistaneet kaikkea yhteisesti, vaan kumpainenkin on omistanut omaisuutensa itsenäisesti.
"Se omaisuus, mikä puolisolla on avioliittoon mennessään, kuuluu edelleen hänelle. Niin ikään on hänen omaisuuttaan, mitä hän avioliiton aikana saa." AL 34.2
Kommentoija ilmeisesti ei ymmärrä eroa lakitermien avio-oikeus ja omistusoikeus välillä. Juuri erillisomaisuuteen perustuu ns. lesken tasinkoprivilegi eli oikeus omaisuuden osituksessa kieltäytyä antamasta omaisuuttaan tasinkona köyhemmälle osapuolelle. Jos kaikki olisi yhteistä, lesken tasinko-oikeudella ei olisi mitään virkaa. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti. "
Kommentoija on ilmeisesti palstan maallikkotietäjä nm. Lawetorder, joka toistaa virheellistä käsitystään avioliiton omistussuhteista. Ap:n tapauksessa molemmat aviopuolisot EIVÄT ole omistaneet kaikkea yhteisesti, vaan kumpainenkin on omistanut omaisuutensa itsenäisesti.
"Se omaisuus, mikä puolisolla on avioliittoon mennessään, kuuluu edelleen hänelle. Niin ikään on hänen omaisuuttaan, mitä hän avioliiton aikana saa." AL 34.2
Kommentoija ilmeisesti ei ymmärrä eroa lakitermien avio-oikeus ja omistusoikeus välillä. Juuri erillisomaisuuteen perustuu ns. lesken tasinkoprivilegi eli oikeus omaisuuden osituksessa kieltäytyä antamasta omaisuuttaan tasinkona köyhemmälle osapuolelle. Jos kaikki olisi yhteistä, lesken tasinko-oikeudella ei olisi mitään virkaa."Jos kaikki olisi yhteistä, lesken tasinko-oikeudella ei olisi mitään virkaa."
Po:
Jos kaikki olisi yhteistä, lesken tasinkoprivilegillä ei olisi mitään virkaa. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti. "
Kommentoija on ilmeisesti palstan maallikkotietäjä nm. Lawetorder, joka toistaa virheellistä käsitystään avioliiton omistussuhteista. Ap:n tapauksessa molemmat aviopuolisot EIVÄT ole omistaneet kaikkea yhteisesti, vaan kumpainenkin on omistanut omaisuutensa itsenäisesti.
"Se omaisuus, mikä puolisolla on avioliittoon mennessään, kuuluu edelleen hänelle. Niin ikään on hänen omaisuuttaan, mitä hän avioliiton aikana saa." AL 34.2
Kommentoija ilmeisesti ei ymmärrä eroa lakitermien avio-oikeus ja omistusoikeus välillä. Juuri erillisomaisuuteen perustuu ns. lesken tasinkoprivilegi eli oikeus omaisuuden osituksessa kieltäytyä antamasta omaisuuttaan tasinkona köyhemmälle osapuolelle. Jos kaikki olisi yhteistä, lesken tasinko-oikeudella ei olisi mitään virkaa.Et sitten jaksanut lukea tekstiä edes puoleen väliin, ennen kuin jo nalkutus alkoi. Varmaa että olet naimisissa oleva nalkuttava akka tai vanhapiika. Teksistäsi päätellen sinulla ei ole mitään ymmärrystä asiasta. Lawandorderin kaltainen wanna-be-loijeri.
Lainaus. "Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti. Ei ole kuvattu, että taloudessa olisi ollut avio-oikeudesta vapaata omaisuutta - ehkä silti on. Puoliso, jolla on enemmän avio-oikeuden alaista omaisuutta osituksen hetkellä, joutuu maksamaan vähemmän vastaavaa omaisuutta omistavalle puolisolle tasinkoa."
Siis, "ehkä silti on".
Avauksen vaatimattoman tekstin pohjalta siinä oli jotakin yritetty sanoa, mutta surussa ulosanti oli jäänyt kovin vajaaksi. Surun hetkellä kukaan ei ole parhaimmillaan, varsinkin kun miljoonasta joutuu riitelemään vanhempansa kanssa. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Et sitten jaksanut lukea tekstiä edes puoleen väliin, ennen kuin jo nalkutus alkoi. Varmaa että olet naimisissa oleva nalkuttava akka tai vanhapiika. Teksistäsi päätellen sinulla ei ole mitään ymmärrystä asiasta. Lawandorderin kaltainen wanna-be-loijeri.
Lainaus. "Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti. Ei ole kuvattu, että taloudessa olisi ollut avio-oikeudesta vapaata omaisuutta - ehkä silti on. Puoliso, jolla on enemmän avio-oikeuden alaista omaisuutta osituksen hetkellä, joutuu maksamaan vähemmän vastaavaa omaisuutta omistavalle puolisolle tasinkoa."
Siis, "ehkä silti on".
Avauksen vaatimattoman tekstin pohjalta siinä oli jotakin yritetty sanoa, mutta surussa ulosanti oli jäänyt kovin vajaaksi. Surun hetkellä kukaan ei ole parhaimmillaan, varsinkin kun miljoonasta joutuu riitelemään vanhempansa kanssa.L-höppänän tyypillistä sekoilua edelleenkin.
Avauksessa on kerrottu kerrottu kysymyksen kannalta kaikki olennainen:
A:n omaisuus 1 000 000 euroa, johon sisältyy 400 000 euron arvoinen asunto, B;n omaisuus pienempi, sisältäen myös 400 000 euron arvoisen asunnon.
Ja tähän L-höpsö esittää, että "Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti."
Ei tokkiinsa! A on omistanut kuvatun omaisuutensa yksin, samoin myös B.
Heillä toki on ollut avio-oikeus toistensa omaisuuteen, mikä omaisuuden osituksessa johtaisi siihen, että A antaisi omastaan tasinkoa B:n perilliselle C:lle niin paljon, että yhteenlaskettu omaisuus puolittuisi molemmille. Leskelle on kuitenkin säädetty oikeus kieltäytyä osituksessa antamasta omaisuuttaan tasinkona puolison perillisille (lesken tasinkoprivilegi), mihin ap:n tapauksessa leski on vedonnut.
Jos palstan valvojalla olisi asiantuntemusta avioliitto- ja perintöoikeudesta, L-höppänä olisi aikoja sitten blokattu palstalta. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
L-höppänän tyypillistä sekoilua edelleenkin.
Avauksessa on kerrottu kerrottu kysymyksen kannalta kaikki olennainen:
A:n omaisuus 1 000 000 euroa, johon sisältyy 400 000 euron arvoinen asunto, B;n omaisuus pienempi, sisältäen myös 400 000 euron arvoisen asunnon.
Ja tähän L-höpsö esittää, että "Avauksessa kuvatulla tavalla molemmat aviopuolisot ovat omistaneet kaiken yhteisesti."
Ei tokkiinsa! A on omistanut kuvatun omaisuutensa yksin, samoin myös B.
Heillä toki on ollut avio-oikeus toistensa omaisuuteen, mikä omaisuuden osituksessa johtaisi siihen, että A antaisi omastaan tasinkoa B:n perilliselle C:lle niin paljon, että yhteenlaskettu omaisuus puolittuisi molemmille. Leskelle on kuitenkin säädetty oikeus kieltäytyä osituksessa antamasta omaisuuttaan tasinkona puolison perillisille (lesken tasinkoprivilegi), mihin ap:n tapauksessa leski on vedonnut.
Jos palstan valvojalla olisi asiantuntemusta avioliitto- ja perintöoikeudesta, L-höppänä olisi aikoja sitten blokattu palstalta."Avauksen vaatimattoman tekstin pohjalta siinä oli jotakin yritetty sanoa, mutta surussa ulosanti oli jäänyt kovin vajaaksi. Surun hetkellä kukaan ei ole parhaimmillaan, varsinkin kun miljoonasta joutuu riitelemään vanhempansa kanssa."
Suru tekee meille kaikille sellaista.
Molemmat puolisot ovat omistaneet jotakin siis myös itse.
Todellista estettä myydä omaisuutta ennen perunkirjoitusta ei ole, kun riskit huomioidaan. Avaajan tapauksessa luovuttajana voi siis olla myös kuolinpesä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison B jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen C luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen.
Avaaja voi siis tuosta päätellä jotakin. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"Avauksen vaatimattoman tekstin pohjalta siinä oli jotakin yritetty sanoa, mutta surussa ulosanti oli jäänyt kovin vajaaksi. Surun hetkellä kukaan ei ole parhaimmillaan, varsinkin kun miljoonasta joutuu riitelemään vanhempansa kanssa."
Suru tekee meille kaikille sellaista.
Molemmat puolisot ovat omistaneet jotakin siis myös itse.
Todellista estettä myydä omaisuutta ennen perunkirjoitusta ei ole, kun riskit huomioidaan. Avaajan tapauksessa luovuttajana voi siis olla myös kuolinpesä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison B jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen C luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen.
Avaaja voi siis tuosta päätellä jotakin.Voitko vastata asiantuntijana tähän?
Miten otetaan huomioon ne verovaikutukset, joita seuraa luovutuksesta, joka ei liity ositukseen, ml. varainsiirtovero.
Ymmärränhän oikein, että A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa. Oletuksena ositus on tehtävä ensin, jotta tiedetään kuka omistaa mitäkin. Kyse on myös siitä, tapahtuuko vaihto ennen vai jälkeen osituksen ja perinnönjaon. Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi.
Leskihän voi asua myös sijoitusasunnossa. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Voitko vastata asiantuntijana tähän?
Miten otetaan huomioon ne verovaikutukset, joita seuraa luovutuksesta, joka ei liity ositukseen, ml. varainsiirtovero.
Ymmärränhän oikein, että A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa. Oletuksena ositus on tehtävä ensin, jotta tiedetään kuka omistaa mitäkin. Kyse on myös siitä, tapahtuuko vaihto ennen vai jälkeen osituksen ja perinnönjaon. Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi.
Leskihän voi asua myös sijoitusasunnossa.Miksi pohdit moisia?
Aloittaja: "Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään nuo samanarvoiset asunnot, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa?"
Jos siirrot tehdään osituksessa, ositettavalla omaisuudella, ei mene varainsiirto- tai luovutusvoittoveroa.
"Ymmärränhän oikein, että A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa."
Et ymmärrä oikein. Ositus tehdään aviopuolisoiden kesken. Jos toinen puolisoista on kuollut, tämän edustajana on kuolleen oikeuden omistaja(t). Eli osituksessa on osapuolina A ja C B:n oikeudenomistajana. Ei A yksin mitään ositusta tee.
"Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi."
Kyllä, mutta mitähän se nyt taas tähän kuuluu? Jos A ja C osituksessa sopivat omaisuus siirrot, eivätköhän osaa arvioida mikä on paras heidän tapauksessa tuon tai heille sopivan lopputuloksen aikaansaamiseksi.
"Leskihän voi asua myös sijoitusasunnossa."
No, silloinhan se ei olisi sijoitusasunto, vaan koti. Leski voisi toki haluta muuttaa tuohon sijoitusasuntoon mutta silloin hän ei vanrmaan halua sitä osituksessa siirtää C:lle, joten mitä järkeä jossitella kaiken maailman vaihtoehdoilla? - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"Avauksen vaatimattoman tekstin pohjalta siinä oli jotakin yritetty sanoa, mutta surussa ulosanti oli jäänyt kovin vajaaksi. Surun hetkellä kukaan ei ole parhaimmillaan, varsinkin kun miljoonasta joutuu riitelemään vanhempansa kanssa."
Suru tekee meille kaikille sellaista.
Molemmat puolisot ovat omistaneet jotakin siis myös itse.
Todellista estettä myydä omaisuutta ennen perunkirjoitusta ei ole, kun riskit huomioidaan. Avaajan tapauksessa luovuttajana voi siis olla myös kuolinpesä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison B jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen C luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen.
Avaaja voi siis tuosta päätellä jotakin.Mistä näitä L-höppänän kaltaisia lukihäiriöisiä tänne piisaakin.
Ap:llä kysymys ei ollut riidasta laisinkaan! Ei myöskään omaisuuden myymisestä. Kysymys oli siitä, että jos osituksessa tehdään pesän sisäinen asuntojen vaihto, meneekö vaihdosta luovutusvoittovero. Vastauksen tähän ap sai: ei mene. Eikä mene varainsiirtoveroakaan. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Voitko vastata asiantuntijana tähän?
Miten otetaan huomioon ne verovaikutukset, joita seuraa luovutuksesta, joka ei liity ositukseen, ml. varainsiirtovero.
Ymmärränhän oikein, että A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa. Oletuksena ositus on tehtävä ensin, jotta tiedetään kuka omistaa mitäkin. Kyse on myös siitä, tapahtuuko vaihto ennen vai jälkeen osituksen ja perinnönjaon. Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi.
Leskihän voi asua myös sijoitusasunnossa."Miten otetaan huomioon ne verovaikutukset, joita seuraa luovutuksesta, joka ei liity ositukseen, ml. varainsiirtovero."
Jos ositukseen liittymättömästi vaihdetaan kaksi asuntoa, joissa omistajat ovat asuneet kaksi vuotta, luovutusvoittoveroa ei menee, mutta varainsiirtovero menee kumpaiseltakin vaihtajalta.
Jos vaihdetaan kaksi muuta asuntoa, kumpaisellekin vaihtajalle syntyy luovutusvoitto- ja varainsiirtoverovelvollisuus. Luovutushintana on vaihdossa tulevan asunnon käypä arvo ja hankintamenona ostohinta / perintö- tai lahjaverotusarvo taikka vaihtoehtoisesti hankintameno-olettama eli 20/40 % luovushinnasta. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Miksi pohdit moisia?
Aloittaja: "Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään nuo samanarvoiset asunnot, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa?"
Jos siirrot tehdään osituksessa, ositettavalla omaisuudella, ei mene varainsiirto- tai luovutusvoittoveroa.
"Ymmärränhän oikein, että A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa."
Et ymmärrä oikein. Ositus tehdään aviopuolisoiden kesken. Jos toinen puolisoista on kuollut, tämän edustajana on kuolleen oikeuden omistaja(t). Eli osituksessa on osapuolina A ja C B:n oikeudenomistajana. Ei A yksin mitään ositusta tee.
"Leskellä on oikeus saada pitää koti tai saada hallintaansa vastaava asunto kodiksi."
Kyllä, mutta mitähän se nyt taas tähän kuuluu? Jos A ja C osituksessa sopivat omaisuus siirrot, eivätköhän osaa arvioida mikä on paras heidän tapauksessa tuon tai heille sopivan lopputuloksen aikaansaamiseksi.
"Leskihän voi asua myös sijoitusasunnossa."
No, silloinhan se ei olisi sijoitusasunto, vaan koti. Leski voisi toki haluta muuttaa tuohon sijoitusasuntoon mutta silloin hän ei vanrmaan halua sitä osituksessa siirtää C:lle, joten mitä järkeä jossitella kaiken maailman vaihtoehdoilla?Miksi? Tuolla alla on annettukin jo kattava vastaus ilman mitään vastapalveluksia.
"Eli osituksessa on osapuolina A ja C B:n oikeudenomistajana. Ei A yksin mitään ositusta tee."
Toisena osapuolena on kuolinpesä eli osapuolina ovat siis kuolinpesän osakkaat.
"No, silloinhan se ei olisi sijoitusasunto, vaan koti."
Perintökaaren mukaan leskellä on oikeus pitää jakamattomana hallinnassaan puolisoiden yhteisenä kotina käytetty asunto tai muu jäämistöön kuuluva eloonjääneen puolison kodiksi sopiva asunto. Puhutaan lesken vähimmäissuojasta. Pääpaino sanoilla kodiksi sopiva asunto.
- Anonyymi
Avaajalla on suuri suru eikä ajatus voi juosta, ja sen vuoksi suppean avauksen vuoksi on mukavaa, että häntä on autettu ihan kiitettävästi.
Pitää vain löytää totuus asiassa, koska joukossa on aina L-Höppänän kaltaisia tietäjiä. Täällä on välillä aina L-Höpäänän kaltaisia huuhailijoita.
C:n pitää olla kovasti tarkkana ja pyytää parhaiten maksullista ennakkolausuntoa verohallinnolta!
Alla lyhyt yhteenveto asiasta.
--
"Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään nuo samanarvoiset asunnot, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa?"
Perintöverotusta varten on selvitettävä, aikooko leski vedota tasinkoetuoikeuteen hänen ja ensin kuolleen puolison kuolinpesän välillä toimitettavassa osituksessa.
Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako.
Kuolinpesä voi luovuttaa omaisuutta jo ennen perunkirjoitusta eli avaajan tapauksessa luovuttajana voi olla myös kuolinpesä. Jos omaisuus luovutetaan ennen perinnönjakoa, luovutusvoitto luetaan omaisuuden omistaneen puolison B jakamattoman kuolinpesän tuloksi. Jos perillinen C luovuttaa omaisuuden sen jälkeen, kun hän on saanut sen perinnönjaossa, voitto luetaan verotuksessa hänen tulokseen.
Tästä ei liene mitään epäselvyyttä enää. A:lle kyseessä on ositus ja C:lle perintö, osituksessa C:llä ei ole osaa eikä arpaa, sillä puhevaltaa käyttää B:n kuolinpesä. C voi henkilönä osallistua itse luovutukseen vasta, kun perinnönjako on suoritettu.
C on tekstistä päätellen ilmeisen nyreä leskellä A, mutta kyseessä ei ole riita, vaan apeus ja nyreys. C ei saa haluamaansa, ja on sen vuoksi apea. Osituksessa ei tietenkään tehdä mitään pesän sisäisiä asuntojen vaihtoja, koska osituksessa tarkastellaan mitä kumpikin aviopuoliso on omistanut kuolinhetkellä. Jos osituksessa suoritettaisiin vaihtoja, kysessä olisi huonoimmillaan petos ja verokikkailu, jota verohallinto ei katso hyvällä.
C:n kannalta on oleellista tunnistaa perukirjasta ja osituksesta, mitä on omistanut leski A ja mitä vainaja B. C:n kannattaa käydä nämä asiat läpi. Perintöverotusta varten on selvitettävä, aikooko leski vedota tasinkoetuoikeuteen hänen ja ensin kuolleen puolison kuolinpesän välillä toimitettavassa osituksessa. Tasinkoprivilegin käytöllä on lähtökohtaisesti vain verotuksellinen vaikutus, joka vaikuttaa ensiksi kuolleen puolison jälkeen toimitettavaan perintöverotukseen ja perillisille määrättävään perintöveron määrään.
Jos leski A pitää asuntona käyttämänsä oman kodin, luovutusvoittoveroa ja varainsiirtoveroa ei tietenkään mene.
Jos C saa vainajalta vainajan omistaman asunnon perintönä, C maksaa asiassa perintöveroa.
Jos B:n kuolinpesä luovuttaa leskelle A asunnon ja leski A luovuttaa B:n kuolinpesälle asunnon, vaihdosta syntyy veronmaksuvelvollisuus, jossa tulee tarkastella asuntojen käypiä arvoja. Jos asunnot vaihtavat omistajia, myös varainsiirtoveron maksaminen tulee kyseeseen. Verovelvollisina ovat leski A sekä B:n kuolinpesä.
Jos C luovuttaa leskelle A asunnon ja leski A luovuttaa C:lle asunnon, vaihdosta syntyy veronmaksuvelvollisuus, jossa tulee tarkastella asuntojen käypiä arvoja. Jos asunnot vaihtavat omistajia, myös varainsiirtoveron maksaminen tulee kyseeseen. Verovelvollisina ovat leski A sekä C,
Jos luovutuksessa vaihdetaan kaksi asuntoa, joissa omistajat ovat asuneet kaksi vuotta, luovutusvoittoveroa ei mene, mutta varainsiirtovero menee kumpaiseltakin vaihtajalta. Jos vaihdetaan kaksi muuta asuntoa, kumpaisellekin vaihtajalle syntyy luovutusvoitto- ja varainsiirtoverovelvollisuus. Luovutushintana on vaihdossa tulevan asunnon käypä arvo ja hankintamenona ostohinta / perintö- tai lahjaverotusarvo taikka vaihtoehtoisesti hankintameno-olettama eli 20/40 % luovushinnasta.
Tässäpä siis avaajalle tiedoksi yhteenveto. Ei pidä olla enää nyreä asiassa. sillä leskellä on oikeutensa.- Anonyymi
L-höpöltä taas täyttä sitä itseään.
"Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako."
Vainajan B oikeuksia po. osituksessa käyttää vainajan perillinen C.
Kuolinpesän osakkaita ovat C + A. ("Kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso." PK 18:1.1)
Enempään - joka on samaa tasoa sekä asiaan kuulumatonta jaaritusta - en puutu. - Anonyymi
Kerrankin L- Höpöltä asiallinen kirjoitus. Kiitos ymmärrettävästä tekstistä.
- Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
L-höpöltä taas täyttä sitä itseään.
"Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako."
Vainajan B oikeuksia po. osituksessa käyttää vainajan perillinen C.
Kuolinpesän osakkaita ovat C A. ("Kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso." PK 18:1.1)
Enempään - joka on samaa tasoa sekä asiaan kuulumatonta jaaritusta - en puutu."C on tekstistä päätellen ilmeisen nyreä leskelle A, mutta kyseessä ei ole riita, vaan apeus ja nyreys. C ei saa haluamaansa, ja on sen vuoksi apea."
C:n pitää ymmärtää, että leskellä on oikeus. Kannattaa unohtaa nyreys. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
L-höpöltä taas täyttä sitä itseään.
"Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako."
Vainajan B oikeuksia po. osituksessa käyttää vainajan perillinen C.
Kuolinpesän osakkaita ovat C A. ("Kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso." PK 18:1.1)
Enempään - joka on samaa tasoa sekä asiaan kuulumatonta jaaritusta - en puutu.Osituksen yhteydessä tapahtuvasta kiinteistön tai arvopaperin saannosta on suoritettava veroa siltä osin kuin vastikkeena on käytetty muuta kuin jaettavana olevaa avio-oikeuden alaista varallisuutta, eli:
osituksen yhteydessä tapahtuu kiinteistön tai arvopaperin omistajanvaihdos ja
osituksen yhteydessä käytetään ositusvarallisuuteen kuulumattomia (= avio-oikeuden ulkopuolisia) varoja, ja suoritus on luonteeltaan vastiketta. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
L-höpöltä taas täyttä sitä itseään.
"Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako."
Vainajan B oikeuksia po. osituksessa käyttää vainajan perillinen C.
Kuolinpesän osakkaita ovat C A. ("Kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso." PK 18:1.1)
Enempään - joka on samaa tasoa sekä asiaan kuulumatonta jaaritusta - en puutu.L-höpö: -Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako.
Minilex: -Jäämistöosituksessa ositussopimus tehdään vainajan varallisuuden eli kuolinpesä ja lesken välille.
Lakihelppi: -Kuolinpesän osituksen osapuolina ovat kuolinpesä ja eloon jäänyt puoliso eli usein leski.
PK 18:1:1: -Kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso. Milloin ositus on toimitettu tai puolisolla ei ole avio-oikeutta toisen puolison omaisuuteen, ei eloonjäänyt puoliso ole osakas.
Edellisestä voi yrittää ottaa selvää ja täsmentää, mikä asiassa on totuus. Enempään en tahdo puuttua.
https://www.minilex.fi/a/kuolinpesä-ja-ositussopimus
https://lakihelppi.com/kuolinpesan-ositus/
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1965/19650040#L18P1 - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Osituksen yhteydessä tapahtuvasta kiinteistön tai arvopaperin saannosta on suoritettava veroa siltä osin kuin vastikkeena on käytetty muuta kuin jaettavana olevaa avio-oikeuden alaista varallisuutta, eli:
osituksen yhteydessä tapahtuu kiinteistön tai arvopaperin omistajanvaihdos ja
osituksen yhteydessä käytetään ositusvarallisuuteen kuulumattomia (= avio-oikeuden ulkopuolisia) varoja, ja suoritus on luonteeltaan vastiketta."on suoritettava veroa siltä osin kuin vastikkeena on käytetty muuta kuin jaettavana olevaa avio-oikeuden alaista varallisuutta"
Tuo, että vastikkeena ei käytetä muuta kuin jaettavana olevaa avio-oikeuden alaista varallisuutta, oli Ap: selvää alusta pitäen, joten sitä on L-höpön turha jankata muun höpötyksen ohessa. Se oli jo moneen kertaan myös kommenteissa todettu.
Ap:
"Lesken omaisuus 1 000 000 euroa, johon sisältyy sijoitusasunto arvoltaan 400 000 euroa, vainajan omaisuudessa asunto, arvo myös 400 000 euroa.
Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään =>nuo samanarvoiset asunnot<=, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa?" - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
L-höpö: -Aluksi tehdään perunkirjoitus ja ositus, jotta tiedetään, mitä vainaja B ja leski A ovat kumpainenkin omistaneet. Vainajan B oikeuksia käyttää kuolinpesä eli C. Vasta kun perunkirjoitus ja ositus on suoritettu, voidaan tehdä perinnönjako.
Minilex: -Jäämistöosituksessa ositussopimus tehdään vainajan varallisuuden eli kuolinpesä ja lesken välille.
Lakihelppi: -Kuolinpesän osituksen osapuolina ovat kuolinpesä ja eloon jäänyt puoliso eli usein leski.
PK 18:1:1: -Kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso. Milloin ositus on toimitettu tai puolisolla ei ole avio-oikeutta toisen puolison omaisuuteen, ei eloonjäänyt puoliso ole osakas.
Edellisestä voi yrittää ottaa selvää ja täsmentää, mikä asiassa on totuus. Enempään en tahdo puuttua.
https://www.minilex.fi/a/kuolinpesä-ja-ositussopimus
https://lakihelppi.com/kuolinpesan-ositus/
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1965/19650040#L18P1Niiden, jotka ovat Minilexistä kopioidun informaation varassa, on hyvä tietää, että ko. sivuston selvitykset ovat oikeustieteen opiskelijoiden laatimia, joten monenmoisia epätarkkuuksia niihin voi sisältyä - kuten nytkin.
Monisatasivuisessa alan perus teoksessa Aarnio-Kangas, Suomen jäämistöoikeus I asia kerrotaan yksiselitteisesti näin:
"Jos ensiksi kuolleelta puolisolta on jäänyt lesken ohella rintaperillinen tai yleistestamentin saaja, heillä on oikeus vaatia omaisuuden ositusta lesken eläessä. =>Osituksen osapuolia ovat yhtäältä ensiksi kuolleen puolison oikeudenomistajat ja toisaalta eloonjäänyt puoliso."<=
Ensiksi kuolleen puolison oikeudenomistajia ovat hänen rintaperillisensä ja yleistestamentinsaajat. Jopa Minilex tietää tämän: " Jos vainajalla oli kaksi tai useampia oikeudenomistajia (perillisiä), saavat he vainajan omaisuuden itselleen perinnönjaossa. Esimerkiksi vainajan lapset ovat tällaisia oikeudenomistajia." - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
"on suoritettava veroa siltä osin kuin vastikkeena on käytetty muuta kuin jaettavana olevaa avio-oikeuden alaista varallisuutta"
Tuo, että vastikkeena ei käytetä muuta kuin jaettavana olevaa avio-oikeuden alaista varallisuutta, oli Ap: selvää alusta pitäen, joten sitä on L-höpön turha jankata muun höpötyksen ohessa. Se oli jo moneen kertaan myös kommenteissa todettu.
Ap:
"Lesken omaisuus 1 000 000 euroa, johon sisältyy sijoitusasunto arvoltaan 400 000 euroa, vainajan omaisuudessa asunto, arvo myös 400 000 euroa.
Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään =>nuo samanarvoiset asunnot<=, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa?"Olikohan avaaja todella katkera vai onko Ellilän veljekset olleet vastauksissa asialla?
Katkeruus voi johtaa huonoon ulosantiin kun ei saa perintöään.
Mitä nuo nuolet => tekstissäsi tarkoittavat?
Sotkevat tekstin lukemista. - Anonyymi
Anonyymi kirjoitti:
Niiden, jotka ovat Minilexistä kopioidun informaation varassa, on hyvä tietää, että ko. sivuston selvitykset ovat oikeustieteen opiskelijoiden laatimia, joten monenmoisia epätarkkuuksia niihin voi sisältyä - kuten nytkin.
Monisatasivuisessa alan perus teoksessa Aarnio-Kangas, Suomen jäämistöoikeus I asia kerrotaan yksiselitteisesti näin:
"Jos ensiksi kuolleelta puolisolta on jäänyt lesken ohella rintaperillinen tai yleistestamentin saaja, heillä on oikeus vaatia omaisuuden ositusta lesken eläessä. =>Osituksen osapuolia ovat yhtäältä ensiksi kuolleen puolison oikeudenomistajat ja toisaalta eloonjäänyt puoliso."<=
Ensiksi kuolleen puolison oikeudenomistajia ovat hänen rintaperillisensä ja yleistestamentinsaajat. Jopa Minilex tietää tämän: " Jos vainajalla oli kaksi tai useampia oikeudenomistajia (perillisiä), saavat he vainajan omaisuuden itselleen perinnönjaossa. Esimerkiksi vainajan lapset ovat tällaisia oikeudenomistajia.">... sivuston selvitykset ovat oikeustieteen opiskelijoiden laatimia.
Ovat kuitenkin päässeet asiassaan pidemmälle kuin sinä, joka olet pelkkä wanna-be.
- Anonyymi
Korjataan virheet.
// Jos A ja C omaisuuden osituksessa vaihtavat keskenään nuo samanarvoiset asunnot, meneekö vaihdosta luovutusvoittoveroa? //
Jos osituksessa vaihdetaan jäämistöomaisuutta sisäisin varoin ja käyvin arvoin eli pesän sisäisillä varoilla osittaminen (omaisuuden siirto) ei tuota veroseuraamuksia - ei varainsiirtoveroa eikä luovutusvoittoveroa. Pesän ulkopuolisten varojen käyttö synnyttää velvollisuuden sekä varainsiirtoveron että luovutusvoittoveroon.
A ei maksa vaihdossa veroa lainkaan. C maksaa perintöveroa perukirjan verotusarvon mukaisesti. Jos tai kun A tai C luovuttavat omaisuutta MYÖHEMMIN, luovutusvoittoveroa maksetaan ilmoitetun verotusarvon ja myyntihinnan (C) tai hankintahinnan, hankintameno-olettaman, myyntihinnan sekä omistusajan mukaisessa suhteessa (A).
Pitkä vastaus.
Hallituksen esityksen 121/1996 mukaan saanto on katsottu vakiintuneesti verolliseksi siltä osin kuin osituksen yhteydessä on maksettu vastiketta ositusvarallisuuteen kuulumattomilla varoilla. Osituksen ulkopuolisia varoja käytettäessä saannon verollisuus kulminoituu siihen, miltä osin näistä varoista suoritettu maksu liittyy tasingon suorittamiseen ja miltä osin on kyse veron realisoivasta vastikkeesta. Osituskirjaan tulee tehdä osituslaskelma, jossa tulisi selkeästi ilmoittaa toimituksessa huomioitavat varallisuuserät sekä vastikkeena luovutettujen varojen luonne tasinkona tai lunastuksena.
Nyt osituksessa vaihdetaan jäämistöomaisuutta sisäisin varoin. Omaisuuden arvojen on oltava käypiä arvoja ja perintöverotuksen verotusarvoja, joiden perusteella perillinen C on maksanut perintöveronsa. Leski A ei maksa perintöveroa, koska leskelle omaisuus määräytyy avio-oikeuden nojalla, avio-oikeuden kautta siirtynyt omaisuus ei ole verotettavaa. Lesken A saanto on veroton ositussaanto. Perintövero on puolestaan ainoa vero, joka kohdistuu perilliselle C. Jos leski A on asunut ja omistanut asunnon puolikkaan vähintään kahden vuoden ajan on lesken luovutus verovapaa.
Ulkopuolisten varojen käyttö aiheuttaa välittömiä veroseuraamuksia. Ulkopuolisten varojen käytöllä on myös merkitystä myöhemmässä luovutusvoiton verotuksessa. Varainsiirtoverotus tulee kysymykseen, kun kuolinpesän osakas C osituksessa tai perinnönjaossa käyttää pesän ulkopuolisia varoja saadakseen omaisuutta itselleen (VSVL 4 § 3 mom). Pesän ulkopuolisten varojen käyttö synnyttää velvollisuuden sekä varainsiirtoveron että luovutusvoittoveroon. Mikäli pesän ulkopuolisilla varoilla säilytetään omissa nimissä olevaa omaisuutta, itsellä ei synny veroseuraamuksia, koska silloin ei omistusoikeutta siirretä.
Rintaperillisillä on aina oikeus vaatia ositusta, vaikka leski vetoaakin tasinkoprivilegiin. Jäämistöosituksen kuuluva omaisuus täsmentyy perinnön siirtymisen eri vaiheissa. Perinnön siirtymisen kulloinenkin vaihe määrittää jäämistön piirin, oikean verovelvollisen, vähennettävän hankintamenon ja omistusajan alkamisajankohdan. Ennen kuin ositus toimitetaan, jäämistön omaisuus on perintönä saatua omaisuutta ja lesken varallisuus on hänen omaa omaisuuttaan. Jos omaisuutta myydään ennen ositusta, verotuksessa ei ole merkitystä sillä, kumpi taho olisi velvollinen luovuttamaan tasinkoa tulevassa osituksessa. Mikäli omaisuus myydään ennen ositusta, jäämistöön kuuluvan omaisuuden hankintamenona käytetään perintöverotuksen verotusarvoa. Kaikki jäämistöön kuuluvat omaisuusesineet ovat tässä perinnön siirtymisen vaiheessa perintönä saatua omaisuutta ja se on perintöverotuksen mukaisesti verotettu.
Kuolinpesän, eli vainajan omaisuuden, sekä lesken A omaisuuden ositus tehdään perunkirjoituksen jälkeen tai usein sen yhteydessä, kuitenkin ennen perinnönjakoa. Siinä erotellaan vainajan B ja lesken A omaisuudet. Perillisen C näkökulmasta ositus on perinnönjaon esivaihe, jossa lesken A ja jäämistön varallisuuspiiri erotetaan toisistaan. Kun jäämistöositus toimitetaan ja omaisuutta siirtyy osapuolelta toiselle, omaisuuden saantoperuste saattaa muuttua. Jäämistöön kuuluvan omaisuuden saannon peruste on verotuksessa perintö perinnönsaajalle toisin sanoen joko kuolinpesälle tai perinnönjaon jälkeen perillisille. Leski A ei saa omaisuutta perintönä, koska hän ei ole perillisasemassa.
Kuolinhetken mukainen vainajan B omaisuus osituksessa ja perinnönjaossa joko pysyy ennallaan, lisääntyy tai vähentyy. Jäämistöosituksessa ositussopimuksen osapuolina leski A ja kuolleen puolison oikeudenomistajat eli vainajan perillinen C. Kuolinpesää verotetaan erillisenä verovelvollisena, joten jakamattoman kuolinpesän luovutuksista verotetaan nimenomaan kuolinpesää, eikä sen osakkaita. Kuolinpesän luovuttaman omaisuuden myyntivoitto on sen tuloa. Omaisuuden hankintamenoksi katsotaan se arvo, jota on käytetty perintöverotuksessa verotusarvona. Jos verovelvollinen siitä hyötyy, voidaan hankintamenona käyttää myös hankintameno-olettamaa, mutta yleensä perintöverotuksessa käytetty arvo johtaa verovelvollisen kannalta parempaan lopputulokseen.
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Suomi on täysin sekaisin
Jo ties monettako päivää hirveä itku ja poru jostain helvetin nilviäisistä. https://www.is.fi/taloussanomat/art-20000104454778Ensimmäisestä kohtaamisesta saakka
minulla on ollut hämmentynyt olo. Miten voit tuntua siltä, että olisin tuntenut sinut aina? Sinun kanssasi on yhtä aikaa151702Aivan täysin tahallinen teko
Ei mitään puolusteluja, eikä selittelyitä. Kuljettajalle kerrottiin asiasta siinä paikanpäällä, mutta silti hän ajoi ves931438Suomussalmi saatu vihdoin maailmankartalle!
Nyt kun Suomussalmi on vihdoin viimein saatu ennennäkemättömällä tavalla maailman tietoisuuteen niin voitaisiin järjestä531339Olet saanut minut sekoamaan
Tunteiden ristiaallokossa vellominen on ollut melkoinen kokemus. Ei kukaan ole saanut minua niin raiteiltaan kuin sinä.221296Mainehaitta metsäkonefirmalle
Hukkajoen tapahtumista liikkuu paljon huhuja. Eikö kannattaisi julkaista raakkuja tuhonneen metsäkoneyrityksen nimi, kos501171Oho! Maajussi-Kallelta pakit saanut morsioehdokas Miss Suomi -kisoissa! Tunnistaisitko hänet nyt?
Hmm, tunnistaisitko?!? Onnea missihulinoihin! Lue lisää ja katso kuvat: https://www.suomi24.fi/viihde/oho-maajussi-01065Myönnän sinulle nyt
Että olen erittäin mustasukkainen sinusta jo nyt. Ikävä on tämä tunne, kun tietämättömyyden solista nousee myrkkyä miele54980Pysytäänkö nainen
edelleen yhtä viileän tyynenä kun nähdään. Uskotko että tahtoessani saisin murettua tyyneytesi hyvin helposti.57865Olen käyttäytynyt ristiriitaisesti
eikä minusta varmaankaan ota mitään selvää. Se johtuu siitä, kun järki sanoo ei, ei, ei ja sydän sanoo kyllä, kyllä, kyl60839