Helsingin kaupungin päättäjät ovat kovalla kiireellä puuhaamassa Helsinkiin Guggenheim-museota. Hanke on kiinnostava ja museo toisi uuden lisän kaupungin kulttuuritarjontaan. Myös hankkeen taustalle laadittu arvio, johon voi tutustua netissä, näyttää huolelliselta työltä. Silti hanke on ennättänyt aiheuttaa epäilyksiä sekä tavallisissa helsinkiläisissä että kaupungin päättäjissä. Mitä tästä kaikesta pitäisi ajatella?
Hankkeessa on karkeasti arvioiden kolme osapuolta: Guggenheim, Helsingin kaupunki ja Suomen valtio, joista kaksi jälkimmäistä ovat siis veronmaksajia. Ekonomistit tapaavat laatia kaikista hankkeista kustannus-hyöty –analyysin, jota voidaan edelleen eritellä vielä eri osapuolille kohdistuvien kustannusten ja hyötyjen mukaan. Kokeilen soveltaa kustannus-hyöty –analyysiä tähän tapaukseen, jolloin hankkeen todellinen arvo sen kaikille osapuolille tulee esiin. Aloitetaan Guggenheim-säätiöstä.
Käsitykseni mukaan Guggenheim-säätiö ei sido omaa rahaa hankkeen rahoittamiseen, vaan museon rakentamiskustannukset, 140 miljoonaa euroa (erään laskelman mukaan korkoineen lähes 300 miljoonaa euroa), jäävät kokonaisuudessaan Helsingin kaupungille. Säätiön tulot muodostuvat museon lisenssistä, siis luvasta käyttää Guggenheimin nimeä, sekä näyttelyiden suunnittelumaksusta (hallinto). Lisenssin hinta on 24 miljoonaa euroa 20 -vuoden ajalle, jonka päälle tulee 2 miljoonan euron vuotuinen hallintokulu. Kaksi miljoonaa euroa vuodessa 20 vuoden ajan neljän prosentin tuottovaatimuksella tuottaa nykyarvoltaan 27 miljoonaa euroa. Siten säätiön tulojen nykyarvo on yhteensä noin 50 miljoonaa euroa. Vaikka edellä saatu summa on maailman mittakaavassa pieni, on se kuitenkin täysin riskitöntä tuloa nolla-panoksella! Näin mainiota tulonlähdettä saati sijoituskohdetta on mahdotonta löytää muualta!
Raportin mukaan Guggenheim-museon tuloa Helsinkiin, Venäjän läheisyyden lisäksi, puolustaa Suomen korkeatasoinen infrastruktuuri. Ekonomistina väitän, että edellä mainitulla riskittömällä tulolla on myös asian kanssa jotain tekemistä. Erityisesti, Helsingin kaupungin hyvä rahoitusasema ja Kuntarahoituksen (ja siten Helsingin) sekä Suomen valtion korkeat luottoluokitukset puolustavat hanketta. Suomeksi sanottuna Helsingin kaupunki voi rahoittaa hanketta huokeasti. Ihan vähäinen syy ei liene sekään, että hankkeen tärkeimmällä, toistaiseksi ainoalla, rahoittajalla on myös oikeus kantaa veroa. Jos siis museo joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin, kaupunki voi rahoittaa sitä lähes rajatta joko verottamalla kuntalaisia tai ottamalla lainaa. Guggenheim-säätiön rahat tai maine eivät millään tavoin ole alttiina, sillä epäonnistuessaankin hankkeen rahoittaa joko Helsingin kaupunki tai Suomen valtio. Tällainen ”heads I win tails you lose”- skenaariohan on tullut ikävä kyllä tutuksi pankkiirien bonuksista, joissa voitot jaetaan pankkiireille ja tappiot veronmaksajille.
Mikä on hankkeen tuoma hyöty veronmaksajille, siis sinulle, minulle, yrityksille ja yhteisöille? Säätiön laatiman laskelman mukaan perusskenaariossa kävijöitä museossa olisi 500 000 vuodessa. Vertailun vuoksi, museon suurimmat kilpailijat Ateneum ja Kiasma pääsevät keskimäärin molemmat noin 200 000 kävijään per vuosi, Tukholman Moderna Musetissa käy noin 500 000 henkeä vuodessa, ja Helsingin kaupungin alueen taidemuseoissa yhteensä käy noin 500 000 henkeä vuodessa. Joko nämä kaikki alkavat käydä Guggenheim-museossa, tai verrattuna vaikka Ateneumiin, jostakin Helsinkiin ilmestyy noin 300 000 kulttuurin ystävää lisää. Lipputulot säätiön laskelman mukaan olisivat noin 4,5 miljoonaa euroa. Ne on laskettu noin 8,8 euron keskimääräisellä lipun hinnalla, mikä vastannee Ateneumin keskimääräistä lipun hintaa, mutta lienee lähes kaksinkertainen Kiasman vastaavaan verrattuna. Korkeasta hinnasta huolimatta kävijöitä olisi enemmän kuin muissa Helsingin taidemuseoissa yhteensä!
Esitetyn arvion mukaan museon myyntitulot olisivat yhteensä 1,5 miljoonaa euroa. Yhteensä museon tuloiksi muodostuu 6 miljoonaa euroa, jonka päälle on laskettu tukea Suomen valtiolta ja yrityksiltä yhteensä 1,7 miljoonaa euroa. Jos nyt pysyttäydytään pelkästään museon omissa arvioiduissa kävijätuloissa ilman kuviteltuja avustuksia, museon vuotuisiksi tuloiksi voidaan arvioida 6 miljoonaa euroa. Museon menot, mukaan lukien vuotuinen lisenssimaksu, puolestaan ovat 15 miljoonaa euroa. Museo tuottaa joka vuosi tappiota 9 miljoonaa euroa, elleivät yritykset ja valtio tue sitä säätiön olettamalla tavalla. Jos näin ei käy, erotuksen rahoittavat helsinkiläiset veronmaksajat. Lisäksi, jos museon kävijät ovat pois sen tärkeimmiltä kilpailijoilta, joiden rahoitus suurelta osin koostuu valtion tai kaupungin tuesta, siirrämme rahaa taskusta toiseen. Siis veronmaksajien taskusta ainakin Guggenheim-säätiön taskuun.
GUGGENHEIM JA EPÄMIELLYTTÄVÄ ARITMETIIKKA
4
83
Vastaukset
- markkinakohinaa2
Kokonaistaloudellinen tarkastelu vaatii hyödyn arvioimista laajemmin. Ensinnäkin, kaikki me jotka ylipäänsä käymme museoissa, ja hekin, jotka vain kerran elämässään kävisivät Guggenheim-museossa, saavat yhden kulttuurikokemuksen lisää. Tämä lisääntynyt kävijäjoukko olikin laskelmissa mukana, mutta monille kävijöistä elämys on arvokkaampi kuin museon lippu. Tätä hyödyn lisäystä, saadun elämyksen arvoa, on mahdoton hinnoitella, mutta se on tärkeä osa julkista palvelua. Sen lisäksi Guggenheim-museo tulee vetämään Helsinkiin lisää turisteja: esitetyn laskelman mukaan tämä voisi olla 65 000 henkeä vuodessa. Taustalaskelman mukaan turistien tuoma lisätulo Helsinkiin voisi olla 10 miljoonaa euroa vuodessa. Kerrankin laskelma on konservatiivinen, sillä Tilastokeskuksen vuoden 2006 matkustajatiedoilla (283 €/vieras) voisi päästä jopa 18 miljoonaan euroon. Arvioitu 10 miljoonaa menisi suurelta osin majoitusliikkeille, ravintoloille ja muille turisteille palveluja tuottaville yrityksille. Loput siitä menisikin verottajalle.
Hankkeelle haetaan nyt kuumeisesti rahoittajaa. Kulttuuriministeri Arhinmäki ennättikin jo ilmaista negatiivisen kantansa hankkeen rahoitukseen. Harkinta onkin nyt paikallaan.
Kenen tuo 9 miljoonan euron vuotuinen vajaus, sekä hankkeen rakentamiskustannukset, pitäisi kattaa? Mielestäni Helsingin kaupunki ottaa hankkeessa suuren riskin, koska sille kohdistuvat museon rakentamiskustannukset. Tällä tietoa lisääntyneet verotulot eivät riitä kattamaan kaupungille koituvia kustannuksia. Myös yritysten rahaa olisi syytä olla mukana, sillä helsinkiläiset palvelualan yritykset näyttävät olevan suurimmat hyötyjät tästä hankkeesta. Vaikka käytettäisiin yllä Tilastokeskuksen luvuin laskettua 18 miljoonan tulolisäystä, on hankkeen kannattavuus tiukoilla. Jos vähennetään 18 miljoonasta ensin tuo 9 miljoonaa, joka on museon toiminnan vuotuinen alijäämä, jäljelle jää 9 miljoonan euron nettolisäys. Jos tämä summa käytetään kokonaisuudessaan museon rakentamiseen, riittäisi se 20-vuoden ajalta nykypäivään laskettuna nippa nappa kattamaan rakennuskustannukset ilman korkomenoja. Siis 20 vuoteen hanke ei tuottaisi voittoa lainkaan. Sen jälkeen alkaakin neuvottelu lisenssin jatkamisesta. Jos Guggenheim-säätiön esittämä arvio 10 miljoonan euron lisätulosta toteutuu, ei hanke tule ikinä olemaan kannattava.
Normaali tapa on, että hankkeesta koituva kustannus jaetaan oletetun hyödyn suhteessa: Helsingin kaupunki ja valtio voisivat osallistua siltä osin, kun hanke tuo lisää verotuloja ja yrittäjät siltä osin kun hanke tuo lisätuloja yrityksiin. Mielestäni myös Guggenheim-säätiön pitäisi osallistua, sillä tässä mallissa säätiöllä ei ole mitään menetettävää. Tämä taitaa kuitenkin jäädä haaveeksi.- kenen etu
Guggenheim-ällistys heräsi Hesarissa: "Näiden rivien pitäisi havahduttaa"
Guggenheim-museon selvitystyön julkistamistilaisuudessa Helsingissä 10. tammikuuta 2012 kerrottiin että, Guggenheim-säätiö puoltaa odotetusti Guggenheim-museon perustamista Helsinkiin ja sen sijaintipaikaksi ehdotetaan Katajanokkaa. Museon paikka olisi kuvassa keskellä, vanhan makasiinin kohdalla.
Guggenheim-museon selvitystyön julkistamistilaisuudessa Helsingissä 10. tammikuuta 2012 kerrottiin että, Guggenheim-säätiö puoltaa odotetusti Guggenheim-museon perustamista Helsinkiin ja sen sijaintipaikaksi ehdotetaan Katajanokkaa. Museon paikka olisi kuvassa keskellä, vanhan makasiinin kohdalla.
Pekka Sakki
Julkaistu: 19.01.2012 10:27
Kulttuurialan asiantuntijat pitävät Guggenheim-hanketta kiistanalaisena.
Guggenheim-hankkeen kiistanalaisuuteen on monta hyvää syytä, kirjoittavat Suomen New Yorkin kulttuuri-instituutin johtaja Leena-Maija Rossi, kriitikko Marja-Terttu Kivirinta ja tutkija Hanna Johansson
Helsingin Sanomien mielipidesivulla.
Museon Helsinkiin perustamisen edellytyksiä tutkineessa selvityksessä todetaan kirjoittajien mukaan, että Guggenheimin säätiö ei ole missään taloudellisessa eikä toiminnallisessa vastuussa mahdollisesta Helsingin Guggenheimista.
- Näiden rivien pitäisi havahduttaa helsinkiläiset kunnallispäättäjät, asiantuntijat kirjoittavat.
Kirjoittajien mukaan Guggenheim on omaa etuaan ajava liikelaitos, joka teetti suomalaisten maksaman selvityksen omien intressienssä pohjalta.
- Tosiasiassahan hanke voi olla Guggenheimille vain kannattava, koska se ei pane rahojaan likoon.
Kirjoituksessa kerrotaan, että säätiö ei ole valmis edes osarahoittamaan hanketta, vaan Helsingin kaupunki ja suomalaiset yksityiset rahoittajat olisivat täysin taloudellisessa vastuussa.
- Tuntuu merkilliseltä, että nämä rahat menisivät amerikkalaiselle säätiölle, eivätkä leikkausten kourissa kärvistelevän suomalaisen taidekentän eduksi.
Asiantuntijat kirjoittavat myös, että valtio ei voi lainmukaisesti rahoittaa museona näyttelytilaa, joka ei täytä museokriteereitä.
- Tämän melko olennaisen seikan huomiotta jättäminen on huomattava puute Guggenheimin selvityksessä.
IS
- repelas
Hienoa perusteltua kommentointia!!
Ilo lukea.
(olisipa säätiön tekemä arviokin ottanut huomioon moisia puolia - miksi Hgin kaupunki ei muuten teettänyt arvioita itse? Miksi säätiön piti se tehdä? (kaupungin kustantamana... huhhuijaa)
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Suomi on täysin sekaisin
Jo ties monettako päivää hirveä itku ja poru jostain helvetin nilviäisistä. https://www.is.fi/taloussanomat/art-20000104414748Ensimmäisestä kohtaamisesta saakka
minulla on ollut hämmentynyt olo. Miten voit tuntua siltä, että olisin tuntenut sinut aina? Sinun kanssasi on yhtä aikaa151692Aivan täysin tahallinen teko
Ei mitään puolusteluja, eikä selittelyitä. Kuljettajalle kerrottiin asiasta siinä paikanpäällä, mutta silti hän ajoi ves921425Suomussalmi saatu vihdoin maailmankartalle!
Nyt kun Suomussalmi on vihdoin viimein saatu ennennäkemättömällä tavalla maailman tietoisuuteen niin voitaisiin järjestä521336Olet saanut minut sekoamaan
Tunteiden ristiaallokossa vellominen on ollut melkoinen kokemus. Ei kukaan ole saanut minua niin raiteiltaan kuin sinä.221286Mainehaitta metsäkonefirmalle
Hukkajoen tapahtumista liikkuu paljon huhuja. Eikö kannattaisi julkaista raakkuja tuhonneen metsäkoneyrityksen nimi, kos501161Oho! Maajussi-Kallelta pakit saanut morsioehdokas Miss Suomi -kisoissa! Tunnistaisitko hänet nyt?
Hmm, tunnistaisitko?!? Onnea missihulinoihin! Lue lisää ja katso kuvat: https://www.suomi24.fi/viihde/oho-maajussi-01065Myönnän sinulle nyt
Että olen erittäin mustasukkainen sinusta jo nyt. Ikävä on tämä tunne, kun tietämättömyyden solista nousee myrkkyä miele54980Pysytäänkö nainen
edelleen yhtä viileän tyynenä kun nähdään. Uskotko että tahtoessani saisin murettua tyyneytesi hyvin helposti.56857Olen käyttäytynyt ristiriitaisesti
eikä minusta varmaankaan ota mitään selvää. Se johtuu siitä, kun järki sanoo ei, ei, ei ja sydän sanoo kyllä, kyllä, kyl60839