Muuan muka jotain tietävä kaveri kertoi vakavalla naamalla, että duopropissa potkurivirran nopeus voi olla suurempi kuin mitä nousu edellyttää.
Molemmissa potkureissahan on sama nousu, niin kuinka oikein on, jutteliko pehmeitä vai onko edes mahdollista.
Duopropista kysymys
56
519
Vastaukset
- 353535353
eikös ne pyöri vastasuuntiin, niin jos se selittäis asiaa?
- Kiintoisaa
Johtuisiko ajatuskulku siitä että etumainen potkuri pyörittää vettä myös ptörintäsuuntaansa ja takimmainen vastakkaiseen suuntaan pyörivä kohtaa veden suuremmalla nopeudella ? ? ? ?
Jne. - Onkohan niin?
Taaemman potkurin luisto on pienempi, koska se etenee suuremman etupotkurin virrassa. Miten se nousu sitten on mitattu on eri juttu, VP ei ilmoita sitä. Mittaamalla vaikuttaa siltä että molemmilla potkureilla olisi sama nousu.
Hyöty tulee siitä että lapapinta ala on suuri ja ekan potkruin aiheuttama veden kierto saadaan toisen potkurin lavoille ja lisää koneen vääntöä siirrettyä veteen.- Niin mutta ..
Potkurin siirtämä teho kai riippuu kehän vaikutuspinta-alasta ja siirrettävän vesimäärän nopeudesta. !
Luisto taasen on potkurisuihkun ja venen/veden opeuden ero, sillä ei ole vaikutusta potkurisuihkun nopeuteen.
Jos taempi potkuri lisää tehoa, sen täytyy siis lisätä vesisuihkun nopeutta (? ? ?), nousu on kuitenkin molemmissa sama vaikka Volvo ei sitä ilmoitakaan.
Mutta sitten, paljonko se toinen potkuri lisää sitä nopeutta ? - 2020202
Niin mutta .. kirjoitti:
Potkurin siirtämä teho kai riippuu kehän vaikutuspinta-alasta ja siirrettävän vesimäärän nopeudesta. !
Luisto taasen on potkurisuihkun ja venen/veden opeuden ero, sillä ei ole vaikutusta potkurisuihkun nopeuteen.
Jos taempi potkuri lisää tehoa, sen täytyy siis lisätä vesisuihkun nopeutta (? ? ?), nousu on kuitenkin molemmissa sama vaikka Volvo ei sitä ilmoitakaan.
Mutta sitten, paljonko se toinen potkuri lisää sitä nopeutta ?molemmissa sama nousu (pakko olla). en tietä mitä mutta kai sieltä jotain muttereita lentäisi irti ja savu nousisi muuten.
2020202 kirjoitti:
molemmissa sama nousu (pakko olla). en tietä mitä mutta kai sieltä jotain muttereita lentäisi irti ja savu nousisi muuten.
Tuota noin, miksi nousisi savua ja muttereita lentäisi? Miksi potkureiden pitäisi olla samannousuiset? Lapamääräkin on eri, samaten potkureiden koko on mahdoton laskea perinteisin menetelmin, joten perustele näkemystäsi sitten kun olet oppinut kirjoittamaan suomenkieltä.
Olet kuitenkin joskus ala-asteella kuullut puhuttavan välistyssuhteista ja niiden vaikutuksista, joten mietippä niiden oppeja päästessäsi ylä-asteelle.- Outoja termejä
Niin mutta .. kirjoitti:
Potkurin siirtämä teho kai riippuu kehän vaikutuspinta-alasta ja siirrettävän vesimäärän nopeudesta. !
Luisto taasen on potkurisuihkun ja venen/veden opeuden ero, sillä ei ole vaikutusta potkurisuihkun nopeuteen.
Jos taempi potkuri lisää tehoa, sen täytyy siis lisätä vesisuihkun nopeutta (? ? ?), nousu on kuitenkin molemmissa sama vaikka Volvo ei sitä ilmoitakaan.
Mutta sitten, paljonko se toinen potkuri lisää sitä nopeutta ?Mikä on kehän vaikutuspinta-ala? Ja luiston määrittely ei nyt ollut ihan oikea.
Välittäjä_LKV kirjoitti:
Tuota noin, miksi nousisi savua ja muttereita lentäisi? Miksi potkureiden pitäisi olla samannousuiset? Lapamääräkin on eri, samaten potkureiden koko on mahdoton laskea perinteisin menetelmin, joten perustele näkemystäsi sitten kun olet oppinut kirjoittamaan suomenkieltä.
Olet kuitenkin joskus ala-asteella kuullut puhuttavan välistyssuhteista ja niiden vaikutuksista, joten mietippä niiden oppeja päästessäsi ylä-asteelle.Hieman rauhallisemmin, ei tässä ole kysymys elämästä tai kunniasta, eikä kaikki vastaukset ole tiettyjen "henkilöiden " kirjoittamia.
Potkuriasiasta ja tekniikasta se että molemmissa potkureissa pitää olla sama nousu, koska sama käyttävä kartiohammaspyörä ptörittää kumpaakin akselia, niin niiden pyörintänopeus on sama.
Nousu on kummallekin potkurille määriteltävissä samoin kuin mille hyvänsä potkurille, halkaisija tai lapojen lukumäärä ei vaikuta näihin ominaisuuksiin.
Jos potkureilla olisi eri nousu, suuremmissa nopeuksissa(hyvin pieni luisto) ne hukkaisivat tehoaan toisiaan vastaan ja osien lentäminen lienee kevennykseksi tarkoitettu kielikuva ko.tilanteesta.
Mutta se peruskysymys ?- Niin mutta ..
Outoja termejä kirjoitti:
Mikä on kehän vaikutuspinta-ala? Ja luiston määrittely ei nyt ollut ihan oikea.
Kehän vaikutusalue on potkurilavan pyörähtäessään kattama pinta-ala, se rajaa nopeuden kanssa siirrettävää massavirtaa.
Propulsiossa luisto on potkurilta lähtevän ja potkurille tulevan virtausnopeuden erotus, suhteellisesti ilmaistuna sama suhteessa lähtevään virtausnopeuteen.
Mikä tässä oli niin kummallista tai outoa ? - Jaa !
e.d.k kirjoitti:
Hieman rauhallisemmin, ei tässä ole kysymys elämästä tai kunniasta, eikä kaikki vastaukset ole tiettyjen "henkilöiden " kirjoittamia.
Potkuriasiasta ja tekniikasta se että molemmissa potkureissa pitää olla sama nousu, koska sama käyttävä kartiohammaspyörä ptörittää kumpaakin akselia, niin niiden pyörintänopeus on sama.
Nousu on kummallekin potkurille määriteltävissä samoin kuin mille hyvänsä potkurille, halkaisija tai lapojen lukumäärä ei vaikuta näihin ominaisuuksiin.
Jos potkureilla olisi eri nousu, suuremmissa nopeuksissa(hyvin pieni luisto) ne hukkaisivat tehoaan toisiaan vastaan ja osien lentäminen lienee kevennykseksi tarkoitettu kielikuva ko.tilanteesta.
Mutta se peruskysymys ?" koska sama käyttävä kartiohammaspyörä ptörittää kumpaakin akselia, niin niiden pyörintänopeus on sama."
Entäpä jos akselien vastaavat hammaspyörät ovatkin eri kokoisia niin eikö akselit pyöri eri nopeutta ? - hryhrryt
e.d.k kirjoitti:
Hieman rauhallisemmin, ei tässä ole kysymys elämästä tai kunniasta, eikä kaikki vastaukset ole tiettyjen "henkilöiden " kirjoittamia.
Potkuriasiasta ja tekniikasta se että molemmissa potkureissa pitää olla sama nousu, koska sama käyttävä kartiohammaspyörä ptörittää kumpaakin akselia, niin niiden pyörintänopeus on sama.
Nousu on kummallekin potkurille määriteltävissä samoin kuin mille hyvänsä potkurille, halkaisija tai lapojen lukumäärä ei vaikuta näihin ominaisuuksiin.
Jos potkureilla olisi eri nousu, suuremmissa nopeuksissa(hyvin pieni luisto) ne hukkaisivat tehoaan toisiaan vastaan ja osien lentäminen lienee kevennykseksi tarkoitettu kielikuva ko.tilanteesta.
Mutta se peruskysymys ?Entäpä se väitteesi, että rattaat ei saa koskettta kuin kerran toisiinsa?
Jaa ! kirjoitti:
" koska sama käyttävä kartiohammaspyörä ptörittää kumpaakin akselia, niin niiden pyörintänopeus on sama."
Entäpä jos akselien vastaavat hammaspyörät ovatkin eri kokoisia niin eikö akselit pyöri eri nopeutta ?"Entäpä jos akselien vastaavat hammaspyörät ovatkin eri kokoisia niin eikö akselit pyöri eri nopeutta ? "
-- Ei --- Se moottorimies
e.d.k kirjoitti:
"Entäpä jos akselien vastaavat hammaspyörät ovatkin eri kokoisia niin eikö akselit pyöri eri nopeutta ? "
-- Ei --Taas Edk-Välittäjä-tietoa ja väärin kooklattuna.
Duoropin alavaihteena on planeettapyörästö eikä mikään kartiohammaspyörä. - 262626262
Välittäjä_LKV kirjoitti:
Tuota noin, miksi nousisi savua ja muttereita lentäisi? Miksi potkureiden pitäisi olla samannousuiset? Lapamääräkin on eri, samaten potkureiden koko on mahdoton laskea perinteisin menetelmin, joten perustele näkemystäsi sitten kun olet oppinut kirjoittamaan suomenkieltä.
Olet kuitenkin joskus ala-asteella kuullut puhuttavan välistyssuhteista ja niiden vaikutuksista, joten mietippä niiden oppeja päästessäsi ylä-asteelle.arvostaisin ehkä kommenttiasi, jos siinä olisi jotain faktaa. en tosiaan perustellut sitä miksi pitää olla sama nousu, mutta voit googlata asian olevan näin. mutterit ja rattaat lentää siksi, koska en tiedä mitä lopulta tapahtuu, jos käytetään vääriä nousuja pitkään. saat toki kertoa minulle.
- Tehkää mallikokeita
No nyt kaikki amatöörit kinaa asioista joista heillä on vain mututietoa. Ja puosu on taas vihainen.
- diletantti vaan
Tuo kommenttisi ei juuri ammattitaitoa tai tietoja vaadi, mutta oletettavasti tiedät jotain asiasta, joten odotellaanpa vastaustasi asiallisten perustelujen kera.
- Lisää mallikokeita
diletantti vaan kirjoitti:
Tuo kommenttisi ei juuri ammattitaitoa tai tietoja vaadi, mutta oletettavasti tiedät jotain asiasta, joten odotellaanpa vastaustasi asiallisten perustelujen kera.
No yritetään sitten - potkurin kehäpinta-ala on nyt vain se swept area, eli se ei itsessään vaikuta tähän mitenkään. Potkruin lapojen pinta-ala suhteessa tähän on mielenkiintoisempi, se voi olla melko pieni, esim 20-30% kilpapotkureille tai jopa yli 100% joillain tosi isolapasilla potkrueilla.
Duopropilla saadaan potkruin lapa pinta-ala jaettua kahdelle rusetille, joten sillä saadaan siirrettyä hyvin tehoa veteen suhteessa potkurien halkaisiaan.
Alussa niissä oli aina eri lapamäärä, jottei tulisi säännölistä paineiskua/tärinää lapojen kohtaessa. Tämä ei sitten ollutkaan mikään isompi ongelma, joten VP ryhtyi tekemään molemmista potkureista kolmilapaisia joissain malleissa.
Molemmat potkurit pyörivät samaa nopeutta, koska pystyakselin kartiohammaspyörä on yhteinen molempien potkureiden hammaspyörille.
Potkurin luisto ei ole niin simppeli asia että potkurivirralla olisi sama nopeus kuin mitä lasker teoreettisesti noususta sekä kierrosluvusta. Vettä karkaa lapojen ympäriltä, potkruivirta pyörii jne. Luisto riippuu veneen nopeudesta, potkurin kierrosluvusta, veden lämpötilasta, potkurin syvyydestä jne.
Eikö tässä ole helpointa todeta että DuoPropilla on monta hyötyä, lähinnä potkurin "vaeltamisen" kompensoiti toisella potkurilla samalla akselilla, ja lapapinta-alan kasvattaminen jakamalla se kahdelle potkurille.
Ja alkuperäiseen väittämään totean että ei se DP kulje nopeammin veden läpi kuin mitä nousu, kierrosluku ja senhetkinen luisto määrää. Jos kulkee, niin venettä vie eteenpäin joku muukin voima, tai sitten joku on keksinyt ikiliikkujan.
Että silleen, ottakaa sitten iisisti. - diletantti vaan
Lisää mallikokeita kirjoitti:
No yritetään sitten - potkurin kehäpinta-ala on nyt vain se swept area, eli se ei itsessään vaikuta tähän mitenkään. Potkruin lapojen pinta-ala suhteessa tähän on mielenkiintoisempi, se voi olla melko pieni, esim 20-30% kilpapotkureille tai jopa yli 100% joillain tosi isolapasilla potkrueilla.
Duopropilla saadaan potkruin lapa pinta-ala jaettua kahdelle rusetille, joten sillä saadaan siirrettyä hyvin tehoa veteen suhteessa potkurien halkaisiaan.
Alussa niissä oli aina eri lapamäärä, jottei tulisi säännölistä paineiskua/tärinää lapojen kohtaessa. Tämä ei sitten ollutkaan mikään isompi ongelma, joten VP ryhtyi tekemään molemmista potkureista kolmilapaisia joissain malleissa.
Molemmat potkurit pyörivät samaa nopeutta, koska pystyakselin kartiohammaspyörä on yhteinen molempien potkureiden hammaspyörille.
Potkurin luisto ei ole niin simppeli asia että potkurivirralla olisi sama nopeus kuin mitä lasker teoreettisesti noususta sekä kierrosluvusta. Vettä karkaa lapojen ympäriltä, potkruivirta pyörii jne. Luisto riippuu veneen nopeudesta, potkurin kierrosluvusta, veden lämpötilasta, potkurin syvyydestä jne.
Eikö tässä ole helpointa todeta että DuoPropilla on monta hyötyä, lähinnä potkurin "vaeltamisen" kompensoiti toisella potkurilla samalla akselilla, ja lapapinta-alan kasvattaminen jakamalla se kahdelle potkurille.
Ja alkuperäiseen väittämään totean että ei se DP kulje nopeammin veden läpi kuin mitä nousu, kierrosluku ja senhetkinen luisto määrää. Jos kulkee, niin venettä vie eteenpäin joku muukin voima, tai sitten joku on keksinyt ikiliikkujan.
Että silleen, ottakaa sitten iisisti.Muuten hyvä mutta meni täysin asian sivusta jaaritteluun ja dp.n ideakin näyttää olevan hukassa.
Kysymys siis kuului että voiko dp.n potkurivirta olla suurempi kuin nousun mukaan laskettu ?
Jos tai ei, niin miksi ? - Diletantille
diletantti vaan kirjoitti:
Muuten hyvä mutta meni täysin asian sivusta jaaritteluun ja dp.n ideakin näyttää olevan hukassa.
Kysymys siis kuului että voiko dp.n potkurivirta olla suurempi kuin nousun mukaan laskettu ?
Jos tai ei, niin miksi ?No olihan siinä vastaus siihen potkurin etenemiseen nopeammin kuin mitä nousu edellyttää - se vaatisi jonkun muun voiman joka vie venettä eteenpäin, muuten se on ikiliikkuja. Luisto on yleensä pienempi kuin perinteisellä vetolaitteella, mutta se on nagatiivinen vain jos venettä hinataan tai hidastetaan ja potkurit pyrkivät käymään turbiineina (eli vesivirta pyrkii pyörittämään potkureita)
- sf56g
diletantti vaan kirjoitti:
Muuten hyvä mutta meni täysin asian sivusta jaaritteluun ja dp.n ideakin näyttää olevan hukassa.
Kysymys siis kuului että voiko dp.n potkurivirta olla suurempi kuin nousun mukaan laskettu ?
Jos tai ei, niin miksi ?MUTU :Olen sitä mieltä että potkurivirran nopeus on suurempi kun veneen nopeus.
Perämoottoriveneessä saadaan lisää nopeutta nostamalla moottoria ylös, jolloin potkurivirta siirtyy osittain ilmaan ja sen nopeus ja reaktiovoima kasvaa.
Testauksen voitte tehdä laittamalla painelogin anturi potkurivirtaan.
- Var mana
Kyl potkuri hyvä on olla jos haluu liikkuu kans.
- Mummeli kaljalla
Kerran menin helvetin hyvää myöhäistä aika haipakkaa, niin loppui potkurista luisto ihan kerralla ja lensin päistikkaa etiäppäin. Perskule olivat Tvh:n miehet hiekottaneet mäen.
Kun jätetään lavan hyötysuhde ym häiriöt huomiotta ja katsellaan pelkästään potkurilapojen toimintaa, niin vedessä pyöriessään ne siirtävät vettä eri osillaan eri suuntiin ja eri nopeuksilla.
Paikallaan olevassa veneessä potkurilapa kohtaa veden tietyssä kulmassa, joka riippuu etäisyydestä keskiöstä ja noususta .
Esimerkiksi lavan kohdassa, jossa kulma on 30 astetta, lapa työntää vettä lapapintaa vasten kohtisuoraan, kuten painevaikutukseen kuuluukin, sii 30 asteen kulmassa pyörintäsuuntaan sivulle ja nopeudella joka on 87% nousun mukaan lasketusta teoreettisesta nopeudesta, josta suoraan taaksepäin suuntautuva nopeus on vain 3/4 teoreettisesta.
Kun tämä virtaus dp:ssä osuu takimmaiseen potkuriin, se tekee myös omaa lapapintaansa vasten kohtisuoraa nopeutta kuitenkin vain osan etummaisen synnyttämästä, mutta yhteisvaikutus oikaisee ja lisää suoraan taaksepäin nopeuden n.112 %..n teoreettisesta nousun mukaisesta nopeudesta.
Se siis lavan kohdassa 30 ast, kulmahan on muuttuva ja esim 45 asteen kohdalla nopeuksien suhde olisi 85/50 ja 15 asteella vain 100/93.
Em. oli siis ilman venenopeutta.
Kun vene liikkuu, potkurivirrasta osa on potkurin antamaa lisänopeutta ja osa liikkeestä aiheutuvaa, eli potkurivirran suunta ja nopeus ei riipukaan pelkästään potkurista ja mm. edellä ollut 30 asteen kohdalla jos luisto olisi 10%, jo etumaisesta potkurista tulevan virtauksen nopeus olisi n.96 % teoreettisesta ja suuntapoikkeama alle 2 astetta, joten toinen potkuri olisi pelkästään haitaksi, suunnanmuutoksella ei enää etua tule.
Siis dp.n etu on halkaisijaan verrattuna suurinousuisilla potkureilla ja suurella luistolla.
Alkuperäiseen kysymykseen vastaus on että kyllä, joissain tapauksissa se voi olla mahdollista, mikäli tässä ei ole pahaa ajatusvirhettä tms ja vaikka käytäntö harvoin seuraa ylimalkaista teoriaa.- diletantti vaan
No silleen.
Kyllä asiat on yksinkertaisia kun joku ne kertoo.
Eipä tosiaan oo tullu ees mieleen, että potkuri ei työnnäkään miltään osin vettä suoraan taaksepäin, vaan vähän sinne sun tänne takaviistoon.
Tunnelipotkurikin pitäisi olla hyvä juttu, mutta taitaapa olla että kun nousua lisätään niin teho hukkuu veden pyörittämiseen tunnelissa eikä puhalluksen lisäykseen , eikä lapapintojen lisäys muuta kun pahentaa asiaa.
Oisko tuo high skew muotoilukin tähdätty juuri toiminnan tehostamiseen alueelle jossa nousukulma on pienimmillään.
Kun sekamelskaan lisää vielä jonkun jättöreunakuppauksen tai profiilimuokkauksen kapealle nopeusalueelle, niin potkurin valinta on jo yhtä helppoa kuin lottoaminen. - oöplkiujyt
Lentosukellusvene, jossa vaihteiston varraa eivät saa koskettaa, kuin kerran?
- uyyujyu
Kyllähän E.d.K-Välittäjä_LKV hahmo on ylivertaisesti aina oikeassa teihin vanhoihin äijänpieruihin nähden moottoreista ja laitteista. Sillä on uusin ja älyllisin nuorekas tieto yliopistosta naatit!
- Jsl1234
uyyujyu kirjoitti:
Kyllähän E.d.K-Välittäjä_LKV hahmo on ylivertaisesti aina oikeassa teihin vanhoihin äijänpieruihin nähden moottoreista ja laitteista. Sillä on uusin ja älyllisin nuorekas tieto yliopistosta naatit!
Millä perusteella lapa työntäisi vettä kohtisuoraan? Ei se sellaista voi tehdä. Vesimolekyylit ovat jatkuvasti liikkeessä toisiinsa nähden, ja kyllä ne liukuvat potkurin lavan pinnallakin. Siinä on ehkä yksi molekyylikerros vettä kiinni potkurin pinnassa, mutta loput liukuvat toisiinsa nähden.
- vektorit ja virtaus
Älä nyt edk sekoita voimavektoreita ja veden virtausta, menee aika lujaa metsään muuten. Kuvittele että potkurin lava on esim lentokoneen siipi joka etenee vedessä. Kohtauskulma on eri eri nopeuksilla ja eri kohdissa lapaa, vähän niin kuin kirjoitit. Mutta ei se lapa työnnä vettä niin kuin soutuveneen airo - siinä ajatusvika on.
vektorit ja virtaus kirjoitti:
Älä nyt edk sekoita voimavektoreita ja veden virtausta, menee aika lujaa metsään muuten. Kuvittele että potkurin lava on esim lentokoneen siipi joka etenee vedessä. Kohtauskulma on eri eri nopeuksilla ja eri kohdissa lapaa, vähän niin kuin kirjoitit. Mutta ei se lapa työnnä vettä niin kuin soutuveneen airo - siinä ajatusvika on.
Juuri kuten sanoit, potkurin lapa kulkee vedessä kuin lentokoneen siipi, sen molemmille puolille syntyy paine-ero, joka saa veden liikkeelle.
Dynamiikasta ilmeisesti ymmärrät että paine voi voimavaikutukseltaan olla vain pintaa vastaan kohtisuorassa ja siihen suuntaan se vesi lähtee.
Esitin mm. että lavan kohdassa joka kohtaa veden 30 asteen kulmassa se työntää vettä 30 astetta akselin suunnasta vinoon.
Kun lavan liikesuunta on poikittain akseliin nähden, niin mikä tässä hiertää ?
Mitä yhteistä näet aironlapaan, veden virtaussuuntahan ei ole likikään sama kuin lavan liikesuunta, vai etkö tiedä mitä tarkoittaa lapapinnan kohtisuora ?
Jos edelleen epäilet, niin asia seliää kyllä kun kerrot mihin suuntaan potkurinlapa kiihdyttää vettä ja kuinka suuntaan vaikuttava voima syntyy.- Häh !
vektorit ja virtaus kirjoitti:
Älä nyt edk sekoita voimavektoreita ja veden virtausta, menee aika lujaa metsään muuten. Kuvittele että potkurin lava on esim lentokoneen siipi joka etenee vedessä. Kohtauskulma on eri eri nopeuksilla ja eri kohdissa lapaa, vähän niin kuin kirjoitit. Mutta ei se lapa työnnä vettä niin kuin soutuveneen airo - siinä ajatusvika on.
Mitä tarkoitat vektorien sekoittamisella.
Voima ja liikevektorit kuuluvat samaan kokonaisuuteen, liikkeen muutos tapahtuu aina voiman suuntaan, ei niitä voi erottaa toisistaan.
Noh, käsitteet käsitteinä, mutta koska näköjään olet eri mieltä edk.n ajatuskulusta, niin esität varmaankin oman näkemyksesi asian oikeasta kulusta, ettei tarvitse luulla sinun kuuluvan tähän innokkaaseen räksytysporukkaan. - Jsk1234
Häh ! kirjoitti:
Mitä tarkoitat vektorien sekoittamisella.
Voima ja liikevektorit kuuluvat samaan kokonaisuuteen, liikkeen muutos tapahtuu aina voiman suuntaan, ei niitä voi erottaa toisistaan.
Noh, käsitteet käsitteinä, mutta koska näköjään olet eri mieltä edk.n ajatuskulusta, niin esität varmaankin oman näkemyksesi asian oikeasta kulusta, ettei tarvitse luulla sinun kuuluvan tähän innokkaaseen räksytysporukkaan.Tässä on se virhe, että vaikka voima onkin kohtisuorassa, niin se ei työnnä vettä voimavektorinsa mukaisesti siinä mielessä, että pystyisit ajattelemaan asiaa makromekaniikan kannalta. Se ei voi työntää, koska muut vesimolekyylit pitävät vettä paikallaan siinä suunnassa. Tällöin potkurin työntö lopulta kohdistuu pääasiassa suoraan taaksepäin. Ja siihen suuntaan se vesi sitten menee kohisten.
Voit ajatella asiaa myös niinkin, että jokaisella vesimolekyylillä on oma voimavektorinsa, ja oma massansa. Aina kun massa törmää toiseen massaan, voima siirtyy ja sen suunta voi muuttua. Se voi olla samakin se suunta, mutta jos ei ole kiskoja, niin harvoin se on sama.
Kuitenkin molekyylien näkökulmasta potkuri ei ole ollenkaan sileä pinta, ja ne laaksot ja kukkulat potkurin pinnalla ovat huikeita. Tämä ei lopulta ole mitään molekyylien välistä pingpongia siinäkään mielessä, että jokaisella molekyylillä on hurja liikenopeus ja ne törmäilevät koko ajan. Tästä syystä kannattaa unohtaa ne voimavektorit ja miettiä asiaa paineiden näkökulmasta. Ja turha tätäkään on miettiä, potkuri työntää vettä taaksepäin, oli niitä peräkkäin yksi tai kaksi.
Duopropin tai bravo3:n peräkkäisten potkurien idea on tehdä yhdessä työtä ja työntää vettä taaksepäin. Koska niiden pyörimissuunnat ovat vastakkaiset, ne kumoavat toistensa venettä sivusuunnassa liikuttavan siipiratasefektin, joka johtuu siitä, että vesi on potkurin alaosassa tiheämpää kuin yläosassa. - Jsk1234
Jsk1234 kirjoitti:
Tässä on se virhe, että vaikka voima onkin kohtisuorassa, niin se ei työnnä vettä voimavektorinsa mukaisesti siinä mielessä, että pystyisit ajattelemaan asiaa makromekaniikan kannalta. Se ei voi työntää, koska muut vesimolekyylit pitävät vettä paikallaan siinä suunnassa. Tällöin potkurin työntö lopulta kohdistuu pääasiassa suoraan taaksepäin. Ja siihen suuntaan se vesi sitten menee kohisten.
Voit ajatella asiaa myös niinkin, että jokaisella vesimolekyylillä on oma voimavektorinsa, ja oma massansa. Aina kun massa törmää toiseen massaan, voima siirtyy ja sen suunta voi muuttua. Se voi olla samakin se suunta, mutta jos ei ole kiskoja, niin harvoin se on sama.
Kuitenkin molekyylien näkökulmasta potkuri ei ole ollenkaan sileä pinta, ja ne laaksot ja kukkulat potkurin pinnalla ovat huikeita. Tämä ei lopulta ole mitään molekyylien välistä pingpongia siinäkään mielessä, että jokaisella molekyylillä on hurja liikenopeus ja ne törmäilevät koko ajan. Tästä syystä kannattaa unohtaa ne voimavektorit ja miettiä asiaa paineiden näkökulmasta. Ja turha tätäkään on miettiä, potkuri työntää vettä taaksepäin, oli niitä peräkkäin yksi tai kaksi.
Duopropin tai bravo3:n peräkkäisten potkurien idea on tehdä yhdessä työtä ja työntää vettä taaksepäin. Koska niiden pyörimissuunnat ovat vastakkaiset, ne kumoavat toistensa venettä sivusuunnassa liikuttavan siipiratasefektin, joka johtuu siitä, että vesi on potkurin alaosassa tiheämpää kuin yläosassa.Tarkennus: törmäilevät koko ajan toisiinsa ilman potkurin vaikutustakin. Tämä on termodynamiikkaa.
- E.d.K.
Jsk1234 kirjoitti:
Tässä on se virhe, että vaikka voima onkin kohtisuorassa, niin se ei työnnä vettä voimavektorinsa mukaisesti siinä mielessä, että pystyisit ajattelemaan asiaa makromekaniikan kannalta. Se ei voi työntää, koska muut vesimolekyylit pitävät vettä paikallaan siinä suunnassa. Tällöin potkurin työntö lopulta kohdistuu pääasiassa suoraan taaksepäin. Ja siihen suuntaan se vesi sitten menee kohisten.
Voit ajatella asiaa myös niinkin, että jokaisella vesimolekyylillä on oma voimavektorinsa, ja oma massansa. Aina kun massa törmää toiseen massaan, voima siirtyy ja sen suunta voi muuttua. Se voi olla samakin se suunta, mutta jos ei ole kiskoja, niin harvoin se on sama.
Kuitenkin molekyylien näkökulmasta potkuri ei ole ollenkaan sileä pinta, ja ne laaksot ja kukkulat potkurin pinnalla ovat huikeita. Tämä ei lopulta ole mitään molekyylien välistä pingpongia siinäkään mielessä, että jokaisella molekyylillä on hurja liikenopeus ja ne törmäilevät koko ajan. Tästä syystä kannattaa unohtaa ne voimavektorit ja miettiä asiaa paineiden näkökulmasta. Ja turha tätäkään on miettiä, potkuri työntää vettä taaksepäin, oli niitä peräkkäin yksi tai kaksi.
Duopropin tai bravo3:n peräkkäisten potkurien idea on tehdä yhdessä työtä ja työntää vettä taaksepäin. Koska niiden pyörimissuunnat ovat vastakkaiset, ne kumoavat toistensa venettä sivusuunnassa liikuttavan siipiratasefektin, joka johtuu siitä, että vesi on potkurin alaosassa tiheämpää kuin yläosassa.Olet juuri keksinyt ikiliikkujan.
Kerrot että potkuri työntää vettä suoraan taaksepäin, josta mm Newton toteaa että voiman on oltava saman suuntainen ja potkurinlapaan kohdistuu samansuuntainen vastavoimma.
Jos potkuriin kohdistuu vain akselin suuntainen voima, se ei tarvitse momenttia lainkaan, ja ikiliikkuja on keksitty.
No leikki sikseen, koko tuo pitkä vuodatuksesi vaikuttaa vain säälittävältä yritykseltä pyristellä ulos tilanteesta, tai sitten olet todella vajaalla tiedolla keskustelussa.
Kehotan aloittamaan ongelman ratkaisun siitä että paikallaan oleva vesi lähtee liikkeelle täsmälleen siihen suuntaan mihin siihen kohdistuva voima vaikuttaa ja sitten kehittelet edes itsellesi uskottavan syyn, miten lapa voi synnyttää suoraan akselinsuuntaisen voiman ilman momentista aiheutuvaa sivukomponenttia.
Onnea yritykselle. - Häh !
Jsk1234 kirjoitti:
Tässä on se virhe, että vaikka voima onkin kohtisuorassa, niin se ei työnnä vettä voimavektorinsa mukaisesti siinä mielessä, että pystyisit ajattelemaan asiaa makromekaniikan kannalta. Se ei voi työntää, koska muut vesimolekyylit pitävät vettä paikallaan siinä suunnassa. Tällöin potkurin työntö lopulta kohdistuu pääasiassa suoraan taaksepäin. Ja siihen suuntaan se vesi sitten menee kohisten.
Voit ajatella asiaa myös niinkin, että jokaisella vesimolekyylillä on oma voimavektorinsa, ja oma massansa. Aina kun massa törmää toiseen massaan, voima siirtyy ja sen suunta voi muuttua. Se voi olla samakin se suunta, mutta jos ei ole kiskoja, niin harvoin se on sama.
Kuitenkin molekyylien näkökulmasta potkuri ei ole ollenkaan sileä pinta, ja ne laaksot ja kukkulat potkurin pinnalla ovat huikeita. Tämä ei lopulta ole mitään molekyylien välistä pingpongia siinäkään mielessä, että jokaisella molekyylillä on hurja liikenopeus ja ne törmäilevät koko ajan. Tästä syystä kannattaa unohtaa ne voimavektorit ja miettiä asiaa paineiden näkökulmasta. Ja turha tätäkään on miettiä, potkuri työntää vettä taaksepäin, oli niitä peräkkäin yksi tai kaksi.
Duopropin tai bravo3:n peräkkäisten potkurien idea on tehdä yhdessä työtä ja työntää vettä taaksepäin. Koska niiden pyörimissuunnat ovat vastakkaiset, ne kumoavat toistensa venettä sivusuunnassa liikuttavan siipiratasefektin, joka johtuu siitä, että vesi on potkurin alaosassa tiheämpää kuin yläosassa.Selväksi tuli.
Tarkoituksesi on havaittu ja noteerattu. - Naval Architect
Häh ! kirjoitti:
Selväksi tuli.
Tarkoituksesi on havaittu ja noteerattu.Ei jaksa selittää tällä foorumilla, jolla on liikaa hihittäjiä ja jääräpäitä.
Katsokaa esim voimavektoreita ja virtauksia ja veden työntösuuntaa joka ei ole kohtisuora lavanpintaan kohden tosta linkistä:
http://web.mit.edu/13.012/www/handouts/propellers_reading.pdf - Kohtauskulma ok
Piirtäkää vaikka kuva jonnekkin netttiin josta näkyy kuinka potkuri etenee vedessä negatiivisella luistolla, sitten ehkä uskon asiaan. Muuten, esim hydrodynamiikkaa ja laivojen propulsiota opiskelleena minulla on vaikea uskoa tommoiseen ikiliikkujaan.
Ja se potkuri ei työnnä vettä kohtisuoraan lavapinnasta ulospäin - asiaa pitää tutkia enempi veden paine eroina eri puolilla lapaa, ja sitä myöten kehittyvästä voimista potkurinlapaan.
Näitä aisoita voi olla vaikea kuvitella ellei ole jonkinnäköistä perusnäkemystä hydrodynamiikasta, se potkurinlavan kohtauskulma veteen on kaiken a ja o, siitä lähtee sen hyötysuhde ja se jos se sakkaa vai ei. - Häh !
Naval Architect kirjoitti:
Ei jaksa selittää tällä foorumilla, jolla on liikaa hihittäjiä ja jääräpäitä.
Katsokaa esim voimavektoreita ja virtauksia ja veden työntösuuntaa joka ei ole kohtisuora lavanpintaan kohden tosta linkistä:
http://web.mit.edu/13.012/www/handouts/propellers_reading.pdfLinkissä ei ole käsitelty seisovan veden tilannetta vaan virtausta ja sen suunnanmuutosta "tehollisen" nousukulman ollessa pienenpi kuin kohtauskulma ja kuvassa 12-1 on oikein esitetty kuinka potkurilavan virtausta muuttava voima (kuvassa angle of attac F) on täsmälleen kohtisuoraan lapapintaa vasten.
Silloin kun potkurille ei tule venenopeudesta virtausta niin se "attac force" on ainoa liikkeen aiheuttaja, ja koko virtaus on sen forcen suuntainen.
Linkki oli hyvä vahvistus e.dk.n teorian paikkansapitävyydelle ja tukkii kai viimein näiden tyhjäpäiden räkätysinnon. Kohtauskulma ok kirjoitti:
Piirtäkää vaikka kuva jonnekkin netttiin josta näkyy kuinka potkuri etenee vedessä negatiivisella luistolla, sitten ehkä uskon asiaan. Muuten, esim hydrodynamiikkaa ja laivojen propulsiota opiskelleena minulla on vaikea uskoa tommoiseen ikiliikkujaan.
Ja se potkuri ei työnnä vettä kohtisuoraan lavapinnasta ulospäin - asiaa pitää tutkia enempi veden paine eroina eri puolilla lapaa, ja sitä myöten kehittyvästä voimista potkurinlapaan.
Näitä aisoita voi olla vaikea kuvitella ellei ole jonkinnäköistä perusnäkemystä hydrodynamiikasta, se potkurinlavan kohtauskulma veteen on kaiken a ja o, siitä lähtee sen hyötysuhde ja se jos se sakkaa vai ei.Niin .
Lapaprofiilin painejakautumaa ja vastusta kuvataan yleensä lavan hyötysuhteella, aerodynamiikassa se vastaa siiven liitosuhdetta, mutta kirjoituksessani ohitin sen olettamalla lavan profiilin suoraksi, se yksinkertaistaa asiaa ja taisinpa mainita siitä heti alussa.
Kaikki muu esitykseni ja lukuarvot perustuvat juuri edellä esitetyn linkin teoriaan ja jos tulkinnassa on sattunut jotain kämmejä, niin asiallinen palaute olisi suorastaan suotavaa.
Ps.
Mikä muuten on negatiivinen luisto, tai kuinka se liittyy asiaan ?- näin sen näen
e.d.k kirjoitti:
Niin .
Lapaprofiilin painejakautumaa ja vastusta kuvataan yleensä lavan hyötysuhteella, aerodynamiikassa se vastaa siiven liitosuhdetta, mutta kirjoituksessani ohitin sen olettamalla lavan profiilin suoraksi, se yksinkertaistaa asiaa ja taisinpa mainita siitä heti alussa.
Kaikki muu esitykseni ja lukuarvot perustuvat juuri edellä esitetyn linkin teoriaan ja jos tulkinnassa on sattunut jotain kämmejä, niin asiallinen palaute olisi suorastaan suotavaa.
Ps.
Mikä muuten on negatiivinen luisto, tai kuinka se liittyy asiaan ?Käsittäisin negatiivisen luiston siksi ikiliikkujaksi, josta on ollut puhetta. Siis tilanteeksi, jossa potkurivirta on noususta laskettua nopeampaa.
- Täh siis ?
näin sen näen kirjoitti:
Käsittäisin negatiivisen luiston siksi ikiliikkujaksi, josta on ollut puhetta. Siis tilanteeksi, jossa potkurivirta on noususta laskettua nopeampaa.
Mikä siitä tekee ikiliikkujan.
Jos kahden potkurin kautta saadaan kierrätettyä veden nopeus suuremmaksi kuin nousun mukainen nopeus, niin mitä ?
Sitten puhutaan ikiliikkujasta kun vene kulkee kovemmin kuin nousun nopeus, mutta mikä estää kun vene on paikallaan, loistohan on suurmpi eikä negatiivinen. - Vanha Cobra
Kohtauskulma ok kirjoitti:
Piirtäkää vaikka kuva jonnekkin netttiin josta näkyy kuinka potkuri etenee vedessä negatiivisella luistolla, sitten ehkä uskon asiaan. Muuten, esim hydrodynamiikkaa ja laivojen propulsiota opiskelleena minulla on vaikea uskoa tommoiseen ikiliikkujaan.
Ja se potkuri ei työnnä vettä kohtisuoraan lavapinnasta ulospäin - asiaa pitää tutkia enempi veden paine eroina eri puolilla lapaa, ja sitä myöten kehittyvästä voimista potkurinlapaan.
Näitä aisoita voi olla vaikea kuvitella ellei ole jonkinnäköistä perusnäkemystä hydrodynamiikasta, se potkurinlavan kohtauskulma veteen on kaiken a ja o, siitä lähtee sen hyötysuhde ja se jos se sakkaa vai ei.No niin
Kun nyt sattui asiantuntija paikalle, niin eiköhän tämä ala selvitä.
Täällä on esitetty vain yksi perusteltu vastaus, suunsoittajia sitäkin enemmän.
Pistäs nyt nimim. "Kohtauskulma ok" näkyville se dp.n potkurivirran nopeus vaikka suhteessa lapanopeuteen kun kohtauskulma on 30 astetta ja paikallaan oleva vene.
Vai kuulutko sinäkin samaan populaan? - Jsk1234
E.d.K. kirjoitti:
Olet juuri keksinyt ikiliikkujan.
Kerrot että potkuri työntää vettä suoraan taaksepäin, josta mm Newton toteaa että voiman on oltava saman suuntainen ja potkurinlapaan kohdistuu samansuuntainen vastavoimma.
Jos potkuriin kohdistuu vain akselin suuntainen voima, se ei tarvitse momenttia lainkaan, ja ikiliikkuja on keksitty.
No leikki sikseen, koko tuo pitkä vuodatuksesi vaikuttaa vain säälittävältä yritykseltä pyristellä ulos tilanteesta, tai sitten olet todella vajaalla tiedolla keskustelussa.
Kehotan aloittamaan ongelman ratkaisun siitä että paikallaan oleva vesi lähtee liikkeelle täsmälleen siihen suuntaan mihin siihen kohdistuva voima vaikuttaa ja sitten kehittelet edes itsellesi uskottavan syyn, miten lapa voi synnyttää suoraan akselinsuuntaisen voiman ilman momentista aiheutuvaa sivukomponenttia.
Onnea yritykselle.Vaikka paine aiheuttaakin voiman lapaa vasten, se ei tarkoita sitä, että vesi alkaisi liikkua poispäin lavasta jossain 30 asteen kulmassa. Potkuri liikuttaa vettä taaksepäin, oli vene paikallaan tai liikkeessä. Siipiratas on asia erikseen, se liikuttaa vettä voiman suuntaisesti.
- Alte cobra scheisse
Vanha Cobra kirjoitti:
No niin
Kun nyt sattui asiantuntija paikalle, niin eiköhän tämä ala selvitä.
Täällä on esitetty vain yksi perusteltu vastaus, suunsoittajia sitäkin enemmän.
Pistäs nyt nimim. "Kohtauskulma ok" näkyville se dp.n potkurivirran nopeus vaikka suhteessa lapanopeuteen kun kohtauskulma on 30 astetta ja paikallaan oleva vene.
Vai kuulutko sinäkin samaan populaan?Mitä oikein horiset vanha cobra, potkurivirran nopeuden saat selville vain mittaamalla, ei laskemalla, ja toi 30 asteen kohtauskulma on jo aika raju.
Mihin populaan sinä kuulut? Niihin jotka ei ymmärrä yhtään mitään hydrodynamiikasta? Ave simplisitas. - Vanha Cobra
Alte cobra scheisse kirjoitti:
Mitä oikein horiset vanha cobra, potkurivirran nopeuden saat selville vain mittaamalla, ei laskemalla, ja toi 30 asteen kohtauskulma on jo aika raju.
Mihin populaan sinä kuulut? Niihin jotka ei ymmärrä yhtään mitään hydrodynamiikasta? Ave simplisitas.Ymmärrän.
se raju kulma löytyy mm 16 " x 20" potkurista 6cm lavan kärjestä keskiöön päin, että se siitä rajuudesta.
Toiset ne laskee massavirtoja vaikka kuussa käyntiin, toisille yksinkertaiset nopeusvektorit likiarvojen hahmottamiseen on tuntematonta huru-ukkojen hölinää.
Aina kuitenkin helpoin tapa selvitä on kertoa paatoksella että se ei ole mahdollista, ja jos tilaa, niin samalla korostaa omaa asiantuntemustaan ja halventaa kysyjän osaamista.
Vastauksesi kertoi jo kaiken tarpeellisen, joten unohda koko juttu. - puurovelli
Täh siis ? kirjoitti:
Mikä siitä tekee ikiliikkujan.
Jos kahden potkurin kautta saadaan kierrätettyä veden nopeus suuremmaksi kuin nousun mukainen nopeus, niin mitä ?
Sitten puhutaan ikiliikkujasta kun vene kulkee kovemmin kuin nousun nopeus, mutta mikä estää kun vene on paikallaan, loistohan on suurmpi eikä negatiivinen.Eikös luisto ole kytköksissä potkurin hyötysuhteeseen. Ja negatiivinen luisto tietäisi yli sadan prosentin hyötysuhdetta, eli ikiliikkujaa. Veneen nopeudella ei ole asian kanssa tekemistä, sehän riippuu vain veneen kulkuvastuksesta.
- Ei ole
puurovelli kirjoitti:
Eikös luisto ole kytköksissä potkurin hyötysuhteeseen. Ja negatiivinen luisto tietäisi yli sadan prosentin hyötysuhdetta, eli ikiliikkujaa. Veneen nopeudella ei ole asian kanssa tekemistä, sehän riippuu vain veneen kulkuvastuksesta.
Puurot ja vellit on tosiaan sekaisin.
Luisto on potkurivirran tai vesisuihkun ja venenopeuden erotus, se kuuluu propulsion hyötysuhteeseen eikä sillä ole mitään tekemistä potkurin hyötysuhteen kanssa.
- Ajatusvirhekö ?
Mihin muuhun suuntaan potkurinlapa voi työntää vettä kuin pintaansa vasten kohtisuoraan ?
Ja tietty se pieni kitkan aiheuttama lisä. - ujyuyjuyuyuy
Eikö olisi Edkki aika pyyhkiä? Menee muuten jutut taas maanvetovoiman rikkomiseksi ja hirvittävään lentokaarroksiin veden alla sukellusveneellä, jossa ratas ei pyöri hampaineen, kuin kerran.
- eroja on
Välittäjä osuu harhaan aika usein, mutta ei aina. Edk osuu usein oikeaan, mutta ei aina. Mutta tämä ujyuyjuyuyuy-hihittäjä on poikeuksetta jokaikinen kerta metsässä.
- FastStone Image View
eroja on kirjoitti:
Välittäjä osuu harhaan aika usein, mutta ei aina. Edk osuu usein oikeaan, mutta ei aina. Mutta tämä ujyuyjuyuyuy-hihittäjä on poikeuksetta jokaikinen kerta metsässä.
FastStone Image Viewe
- uikhjytr
Edkki Välittäjä haluaa tämän planeettapyörä- paripotkuri väännön tänne kaksi kertaa vuodessa. Eikä se googlaus ole yhtään parantunut vuodesta 2007
- eroa jatkuvasti
Välittäjä osuu harhaan aika usein, mutta ei aina. Edk osuu usein oikeaan, mutta ei aina. Mutta tämä uikhjytr-hihittäjä on poikeuksetta jokaikinen kerta metsässä.
- R K-S
Volvon Duoprop potkureissa ei ole sama nousu. Taaemman potkurin nousu on n. 1" suurempi. Olen mitannut asian. Se oli välttämätöntä kun lasketaan sopiva potkuri yhdistelmiin missä Hyundai SeaAll moottoreita asennetaan V-P Dp vetolaitteisiin.
- Enpä usko
Taisi jäädä huomioimatta että isommalla potkurilla on suurempi lapakulma.
Jos mittaa vaikka sorvissa suoraan vaakaan saa varmaan tuollaisenkin tuloksen. - E.g.K
E.dK- googlaustieto voittaa Polin luennot 127% ja lisäksi E.d.K. Välittäjän ruotsinnot ovat paremman rodun aikaansaannos, joka haistattaa suomalaisuudelle skeidat.
- aina vaan
Välittäjä osuu harhaan aika usein, mutta ei aina. Edk osuu usein oikeaan, mutta ei aina. Mutta tämä E.g.K-hihittäjä on poikeuksetta jokaikinen kerta metsässä.
Ketjusta on poistettu 14 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Mikä on kaivattusi etunimi?
Otsikossa siis on kysymys eriteltynä. Vain oikeat vastaukset hyväksytään.1252275En kestä katsoa
Sitä miten sinusta on muut kiinnostuneita. Olen kateellinen. Siksi pitäisi lähteä pois1031357Peräti 95 % persujen kannattajista rasisteja
Kertoo EVA:n teettämä kysely. Pakollista yhdenvertaisuuskoulutusta tarvitsee siis paljon laajempi joukko kuin pelkästää3141053Kun viimeksi kohtasitte/näitte
Mitä olitte tekemässä? Millainen ympäristö oli? Löydetään toisemme...1041037- 1091031
Olet kyllä vaarallisen himokas
Luova, kaunis, määrätietoinen, pervo, mielenkiintoinen, kovanaama, naisellinen ja erikoinen.86919On minulla suunitelma
Siitä ei vain tiedä kukaan muu kuin tällä hetkellä minä. Suunnitelma ja varasuunnitelma. Sinun takiasi nainen. Vain s44690Palstan ylivoimaisesti suosituin keskustelunaihe
Palstan suosituin keskustelunaihe näyttää olevan homoseksuaalisuus. Otsikoiden perusteella voisi kuvitella olevansa Seks252689Ei koskaan saatu tuntea
Mitä olisi ollut painautua toisiimme vasten. Hengittää syvään, hyväillä ja rakastella vailla kiirettä. Tai repiä vaattee33670- 50664