On tosiasia, että Suomen (perus)koulusysteemi kopioitiin 70-luvulla innolla DDR:sta.
Suomessa nayttaa olevan vallalla tyyli poimia jokin yksi tutkimus (kuten OECD:n PISA-koulutustutkimus), jossa Suomi parjasi, ja suurennella sitä järjettömästi aivan kuin se olisi ainoa kansainvalinen tutkimus peruskoulutuksen tasosta.
Muut alan tutkimukset nayttaa olevan toisarvoisia, jopa virheellisia koska Suomi ei niissa parjannyt. Yhden tutkimuksen valossa Suomea ollaan nostamassa johtavien sivistysvaltioiden joukkoon ja Suomen etumatka kilpailukyvyssa mitattuna kasvaa edeleen.
Mielestani Suomen koululaitoksen tasoa pitaisi kuitenkin tarkastella kaikkien alan tutkimusten valossa eika perustaa mielipiteita vain yhteen (OECD:n) tutkimukseen. Ne muut alan tutkimukset ovat:
a. Luin jokin aika sitten HS:sta etta "peruskoulun yhdeksäsluokkalaisten yleissivistys osoittautui vaatimattomaksi opetushallituksen teettämässä oppimistutkimuksessa. Etenkin historian henkilöiden ja tapahtumien sijoittaminen likimääräiselle aikajanalle ja kuuluisien ajattelijoiden toiminta-alan tunnistaminen olivat erityisen vaativia oppilaille. Yleisiä valmiuksia mitattiin osaamisen ja uskomusten avulla. Abstraktit käsitteet hallitsi kunnolla vain kolmannes peruskoulun yhdeksäsluokkalaisista, mikä tutkijoiden mukaan on muuallakin tuttu ilmiö. Kohtalaisen vaativaan päättelyyn kykeni noin 40 prosenttia oppilaista".
b. International Association for the Evaluation of Educational Achievements kertoo puolestaan etta suomalaiskoululaisten yhteiskuntatietous vain vain "keskinkertainen" ja yhteiskunnallisiin asioihin osallistuminen "heikko" verrattuna 28:n testatun maan koululaisiin. Suomalaiskoululaiset seuraavat tiedotusvalineita vahemman kuin 28 testatun maan koululaiset keskinmaarin ja vahemman kuin esim. puolalaiset, slovakialaiset, kolumbialaiset, portugalilaiset, unkarilaiset, chilelaiset tai latvialaiset koululaiset.
c. Third International Mathematics and Science-tutkimuksen (1999)mukaan mm. Koreassa, Kiinassa, Belgiassa, Hollannissa, Slovakiassa, Unkarissa, Sloveniassa seka monissa USA:n julkisista kouluista on korkeampi matematiikan ja luonnontieteiden taso kuin Suomessa. Suomi sen sijaan kamppailee "tasavakisesti" Malesian, Bulgarian, USA:n, Latvian ja Englannin kanssa samoista pistesijoista. Samaisen tutkimuksen mukaan suomalaiset koululaiset tietavat vain 10 % enemman matematiikasta ja luonnontieteista kuin moldovialaiset, thaimaalaiset, romanialaiset ja vain 20 % enemman kuin makedonialaiset ja tunisialaiset.
d. Suomi on saanut YK:lta huomautuksen myös lasten koulutuksen järjestämisestä. Suomi kilpailee siten lasten ihmisoikeuksien polkemisesta.
e. Suomalaisten Eurooppa-tietämys on muihin EU-maihin verrattuna "keskitasoa". Suomalaiset sijoittuivat yhdeksänneksi Valittujen Palojen tuoreessa tietovisassa, jonka voiton vei Puola. Rakkaus ja urheilu ovat suomalaisille tuttuja, mutta kulttuurintuntemus kaipaa vielä kohennusta. Valitut palat testasi eurooppalaisten tietoja maanosastaan 19 maassa tänä keväänä. Kisaan osallistui kaikkiaan 3 800 vastaajaa, Suomesta mukana oli 200 vastaajaa (HS 24.6.2002). Keskitasoa, eiko meidan koulujen pitanyt olla maailman parhaita? No, Valitut Palat ei ole mikaan benchmark!
Eipä näistä numeroista osaa niin innostua koska PISA-tukimuksen mukaan matematiikan ja luonnontieteiden tasoero Suomen ja EU:n valilla oli vain 7%. Tama tarkoitta sita etta jos keskivertoeurooppalainen saa todistukseen kouluarvosanan 7, suomalainen saa 7 ja puoli. Erot ovat niin pienet valtioiden valilla etta niita voi selittaa mittausmetodeilla ja tulokset voi kaantaa mieleisekseen. Vanhana tutkijana voin kertoa etta jotain parametria tai painotusarvoa hieman muuttamalla Belgian koulut olisivat maailman parhaimpia. Esimerkiksi viime vuotinen TIMMS-tutkimus (kts ylla) rankkasi Suomen paljon alemmaksi vaikka mittasi muka samoja asioita. Eipä näistä numeroista osaa niin innostua myoskaan kun tietää että kaikessa mittauksessa on aina kysymys suoritusten arvioimisesta annetuissa puitteissa ja annetuilla asteikoilla, ja kun toisaalta tietää että lukemisen, kielen ja ajattelun suhteen ei ole ollenkaan olennaista se miten niillä testitilanteissa pärjää vaan se miten niitä osaa käyttää esim. kokonaan uusien kysymysten muotoiluun. Koulussahan äidinkielenopetuksessa ainekirjoitus on sellaista, jonka arvioimisessa tarvitaan kokonaisnäkemystä: arvioidaan niin oikeinkirjoitusta kuin tyyliä ja esitettyjä ajatuksiakin. IS kertoi hiljattain tapauksen lapsesta, joka joutui aikanaan yläasteella varsin rankan aliarvostuksen kohteeksi. Mikään mitä hän esitti tai kirjoitti ei kelvannut. Niinpä hän opettajan näräiseen ryöpytykseen kyllästyneenä ryhtyi harrastamaan kaikenlaisia narrintemppuja. Hän opetteli ulkoa kolme sivua kaunista tekstiä Italo Calvinon teoksesta "Herra Palomar" ja kirjoitti ne koulussa aineena. Opettaja antoi 6 miinus. Kolme kertaa hän sitten vaihtoi luokan priimuksen - opettajan suosikin - kanssa salaa papereita ennen palautusta. Numerot tulivat pärstäkertoimen mukaan. Priimus sai (hänen teksteistään) arvosanat 9, 9 1/2 ja 10-. Vastaavasti hän veteli (priimuksen teksteistä) 6, 6 ja jätetty arvostelematta - hylätty! Mainittakoon, että priimuskin muuten opiskeli sitten suomen kieltä ja kirjallisuutta. Suomalaislasten lukutaidosta voidaan varmasti esittää monenlaisia todistuksia ja vetää monenlaisia johtopäätelmiä kuten on tehty suomalaisten lukuharrastuksestakin. Sitähän on kovasti ylistetty. Silläkään ei kuitenkaan ole oikein mitään suhdetta siihen mitä suomalaiset lukevat: esimerkiksi kirjastojen lainausluvut ovat vakuuttavat, mutta lainatuimmat kirjat ovat viihteellisiä naisten lukuromaaneja. Ja vastikään valittelivat kustantamoiden edustajat julkisuudessa sitä, ettei maailmalla menestyneitä ajankohtaisia tietokirjoja enää kannata suomentaa: täällä niitä myydään vain muutamia satoja kappaleita!
Eipä näistä numeroista osaa niin innostua myoskaan kun tietää ettei Suomi mikaan sivistysvaltio ole. Raaka totuus on, ettei edes parasta suomalaista ajattelua, esimerkiksi G H von Wrightin ja Jaakko Hintikan kaikkia teoksia, ole kannattanut kääntää suomen kielelle. Edvard Westermarckin, joka on ehkä kansainvälisesti tunnetuin suomalainen tiedemies, kohtalo on kuvaava. Hänen teoksensa "Kristinusko ja moraali" kääntämisessä kiteytyy kansallinen tragedia. Teoksen nimittäin suomensi Väinö Meltti istuessaan sodan aikana pasifisminsa vuoksi vankilassa. Haluaisin myös tietää, miten sivistyneestä yhteiskunnasta kertoo sekin, että työtätekevän perheen elättäjän murhanneelle joutomiehelle tarjotaan yhteiskunnnan toimesta ja avustuksella mahdollisuus yliopistotutkintoon, mutta hänen uhrinsa perhe jätetään fyysisesti ja psyykkisesti heitteille.
Suomalaiset ovat luonnonkansaa, joka kaikkien luonnonkansojen tapaan on kiinnostunut leikeistä ja kisailusta, kaikenlaisesta urheilusta, voimannäyttämisestä ja nyttemmin myös kaupallisesta kilpailusta. Eritoten olemme maagisesti lumoutuneita kaikista teknisistä leluista, ja esimerkiksi elektronisten laitteiden leviämisessä olemme toistuvasti tehneet euroopan- ja maailmanennätyksiä. Nyt olemme siis ryhtyneet noteeraamaan pärjäämistämme myös oppisivistyksen alalla. Se tapahtuu samalla tavalla kuin urheilukilpailuissakin: joku antaa kysymykset ja säännöt ja mittaa kuka pisimmälle pääsee tai nopeimmin. Mitään ajattelun kannalta arvokasta ei näillä keinoin saada kartoitettua. Päinvastoin: pärjääjät saattavat olla juuri niitä säännönseuraajia, mensa-älykköjä, joiden valtaanpääsyltä luoja meitä varjelkoon - vai haluaisiko joku todella maahan hallituksen, jossa istuisi esimerkiksi viisitoista velttovirtasta? Tässäkin keskustelussa koulua kiittävät kiltit puhertajat ja ahkeroijat, jotka epäilemättä ovat koulumenestyksensä ansainneet. Myös kouluväellä itsellään on tietysti korkeat käsitykset itsestään. Suhteellisuudentajun säilyttämiseksi on hyvä lukea esim. Erno Paasilinnan Finlandia-palkitusta kirjoituskokoelmasta "Yksinäisyys ja uhma" teksti, jossa käsitellään aika tyhjentävästi sitä mitä suomalaiskirjailijat ovat lapsuudessaan lukeneet ja mistä kielentaitonsa ammentaneet.
Minusta hyvästä tuloksesta ei kannata innostua kun tällaisessa mittauksessa saattaa aina olla mukana operatiivinen harha: lukutaidoksi määritellään se mitä lukutaitotutkimus mittaa. Tutkimusten mukaan kaiken siis pitäisi olla hyvin, mutta katso ympärillesi. Miten sinusta yhtälö toteutuu, miten sinä selität sen että
- nämä lukutaitoiset lapset, eritoten pojat, eivät käytännössä juuri lue mitään
- vaikka kaikki suomalaiset osaavat lukea ja muka hyvin, kaunokirjallisuuden kustantaminen keskittyy kaupallisesti tehtailtuihin ja markkinoituihin viihderomaaneihin, erityisesti naisille suunnattuun romantiikkaan
- muualla maailmassa menestyneitä ajankohtaisia tietokirjoja ei kannata Suomessa enää kustantaa ollenkaan
- niin kirjoissa kuin lehdissä vahva jo vuosikymmeniä jatkunut trendi on että kuvat korvaavat kirjaitetun sanan (ota käteesi vaikka Trendi)
- että nettitilanne osaltaan opettaa nykynuoret reagoimaan niin tekstiin kuin kuviin nopeasti mikä sekin luo harhan näennäisestä hallinnasta mutta ei opeta syventämään tietoja.
Ja mitä matematiikkaan ja luonnontieteisiin tulee, mistä oikein johtuu tämä teknisten korkeakoulujen edustajien jatkuva valitus siitä että heille tarjolla oleva oppilasaines on vuosi vuodelta kehnompaa? Epäilen että ym. tutkimuksessa tapahtuu tässäkin jokin mittausharha. Se saattaa olla sitä tyyppiä, joka tuli ilmi työpaikassani, jossa oli kesäharjoittelijoina tekniselle alalle suuntaavia ylioppilaspoikia. Heitä piti auttaa siinä miten lasketaan ympyrän kehä kun halkaisija tiedetään. Kun sanoin: pii kertaa halkaisija, pii = 3,14, he närkästyivät ja tokaisivat: kyllä minä tiedän, paljonko pii on. Tietoja voidaan mitata niin kuin niitä tietokilpailuissa mitataan. Tiedon määrä voi olla valtava, mutta sillä ei maailmaa rakenneta, eikä siitä edes kannata olla ylpeä. Suomen koululaitos ihailee saavutusta, jonka mukaan oppilaamme ovat lahjakkaita matemaatikkoja. Totta tietenkin on, ja minkä kaikki reksit tietävät, että huiput selviävät aina huonommassakin oppimisympäristössä - eikä siis heihin kannata voimia uhrata. Peruskoulu on ollut melkoinen terveen järjen kummajainen syntymästään saakka. Koulu on lähtenyt siitä, että kaikista tehdään yhtä älykkäitä, vaikka tuollainen haaste sotii jo luonnonlakeja vastaan. Faktahan on, että opettipa porukkaa miten intensiivisesti tahansa, aina on olemassa tyhmiä ja vieläkin tyhmenpiä, joille hypotenuusa on ja tulee olemaan hebreaa. Yhteiskunnan hyväksymät ja median sanelemat arvot vaativat tänään, että koulutuksessa keskitytään sen alimman tason tukemiseen ja unohdetaan edelleen oppilaitten lahjakkain osa,joka siis saa edelleen tulla toimeen omillaan. Juuri nämä syntymästään (syyttömät!)lahjakkaat tuovat maahan prenikoita milloin mistäkin matematiikkakilpailusta. Yhteiskunta ei ole heitä koskaan erityisesti tukenut saatika kannustanut kehittämään lahjakkuuttaan, sillä niin kauan kuin muistan,opetuksessamme on ollut vallalla demokratian väärintulkinta: "Lahjakkuus tuhoaa tasa-arvon!" (Shaljapinin muistelmat, Eino Rahja). Missäköhän me suomalaiset olisimmekaan, jos joskus suuntautuisimme kehittämään lahjakkuuksiamme ihan oikeastinäennäisen demokratian viljelyn sijasta?
Mutta - niin - tällaistahan ei tule vieläkään kysyä, tasa-arvon vuoksi.
PS sorry ä ja a sekoilusta, en ole vielÄ oppinut että minulla nyt on ÄÄt käytössä kun hankin uuden keyboardin.
Suomen koulutus oikeasti huono
18
4496
Vastaukset
- Irwin Goodman
Suomalaisista kouluista on unohtununut kansainvälisyys, lähes kokonaan.
Tasaarvoa on vaikka muille jakaa, mutta onko eri kulttuurit unohdettu tämän siivellä ?- jäm & lik
Suomessa ollaan ehkä tasaarvosimpia koko maailmassa. Kielessä ei ole eroa naisen ja miehen välillä, ja siten kaikki on kuten aikoinaan äiti luontoa vastaan taistellessa.
Muissa kulttuureissa, on paljon sisään rakenettua epä tasaarvoa.
Kansainvälisyys on suuri haaste Suomessa ! - Anonyymi
Koulutustaso laskee kuin kissan häntä kun mamut on niin helvetin tyhmiä opetus ei mene päähän kun päässä on vaan sahajauhoja. Turha yhteiskuntaa syyttää. Eihän mamujen älykkyysosamäärä ole iso. Helkatin pieni. Harva osaa edes lukea.
- Anonyymi
Onhan se aikojen alusta tiedetty että mamun kakarat ei pärjää koulussa. Turha tollasia tutkimuksia on edes tehdä. Eihän mamut osaa edes lukea kun tulevat maahamme asumaan. Vajakkeja kaikin puolin. Seurasin uimahallissa kouluryhmää niin käytös oli kymppi paitsi musta lapsi oli aivan järkyttävä käytökseltään. Ei mitään uskonut. Ilmankos opettajat väsyy kun mikään kuri ei auta. Kyllä mamun lapsosilla pitää olla oman maan opettaja somalille somaliopettaja jne. Näillä keinoin opettajat jaksais. Mutta eihän meitä uskota. Meidän kulttuurissa on säännöt
- Anonyymi
Kyllä sen kaikki koululaiset tietää kun mamun kakaroita on koulussa ne aiheuttavat paljon järjestys häiriöitä. Ei kiinnosta koulu yhtään mutta pakotetaan kouluun. Hirveitä mölisijöitä mutta ääneen ei saa sanoa kun heti huutaa rasismia. Miks mamuilla ei ole käytöstapoja. Mamuille oma mamu opettaja. Siinä oiva keino mamut jaksaa älymölöä kuunnella
- grenere
Kirjoituksesi oli mielenkiintoinen. Mukava lukea ihan oikeasti mietittyä ja perusteltua tekstiä. Kerrankin hieman eri näkökulma kuin mitä koulutuksesta täällä yleensä puhutaan.
Koska en ole kovin paljoa aiheeseen perehtynyt, en pysty pahemmin kommentoimaan. Yhden huomio kuitenkin. Kirjoitit matematiikan opetuksen tasosta ja siitä, että teknilliset korkeakoulut valittavat lukiosta tulevien taidoista. Voi olla, että taidot ovat laskeneet (tai eivät koskaan olleet kovin hyvät), mutta iso tekijä on varmasti myös se, että teknillisten alojen aloituspaikkoja on lisätty viimeiset kymmenisen vuotta niin hurjasti, että sinne päätyy paljon porukkaa, joka aiemmin olisi mennyt muualle. Eli välttämättä lukioista tulevien taso ei ole heikompi, mutta teknilliselle puolelle niistä päätyy muitakin kuin vain parhaiten soveltuvat. - Hmm
jo ensimmäisessä lauseessa >>On tosiasia, että Suomen (perus)koulusysteemi kopioitiin 70-luvulla innolla DDR:sta.>>
"Ahmavaaran kirja tarkastelee hyvin kriittisesti sitä "kasvatusopillista poliittista joukkoliikettä", joka Yhdysvalloista käsin valloitti länsimaisten hyvinvointivaltioiden koululaitokset 1960- ja 1970-luvuilla."
http://solmu.math.helsinki.fi/1999/3/naatanen.html - Hinta-hyöty-suhde kestää ve...
Suomen koululaitoksen hinta-hyöty-suhde kestää kyllä vertailun. Koulutus on ilmaista nimittäin.
Yliopisto-opiskelijat mm. saavat valtiolta rahaa opiskeluunsa eikä sitä tarvitse maksaa takaisin.
Sama koskee ammattikorkeakouluja ja lukioita.
Koulutuksen taso nousisi jos opiskelijat osallistuisivat kustannuksiin ja olisi yksityisiä yliopistoja.
Ihmeellistä on itsekkyys. Pisimpään ilmaiseksi veronmaksajien kustannuksella opiskelleet vaativat suurinta palkkaa itselleen!
Viite: Akavalaisten vaatimukset! - Ulkomaan kansalaiseksi aikova
Näin huippulahjakkaana ja maailmalle menestymään lähteneenä entisenä peruskolujärjestelmän paariana en voi olla kanssasi eri mieltä kuin yhdestä asiasta:
Suomi-pellet hankkikoon kunniansa ja killutimensa itse, minun saavutuksiani on turha yrittää omia vaikka mieli tekisi (ja tällä hetkellä näyttää siltä että mieli tulee tekemään mikäli en aivan pian kuole).
Kehuskelkoon omahyväinen ja keskinkertainen peruskoulun lopputuote omilla saavutuksillaan, vaikka niillä votkaturisteilla jotka ovat kahmineen maailmalla mainetta tolkuttomalla örveltämisellään ja puutteellisella siisteyskasvatuksellaa. Jos lentokentällä näkee umpihumalaisen rentun makaavan lattialla tolkku poissa ja kuset housuissa, tietää varmasti että Suomalainen maailman matkaajahan se siinä on realistista Suomi-kuvaa luomassa. Vappuna sitä sakkia on Helsingin kadut täynnä.
Missään muualla kuin Suomessa ei lasketa Harlekiini-sarjaa kaunokirjallisuudeksi eikä joka helvetin ihmedieettiä ja pano-opasta tietokirjallisuudeksi, mutta tilastojen vääristelemisellähän on täällä pitkät perinteet.
Jopa huippuyleisurheilu, joka on tuhottu lähes täysin kyvyttömällä johdolla ja itseään maailman napana pitävällä byrokratialla, on tilastojen valossa mitä menestyksekkäin projetki, vaikka urheilijat valittavatkin huonoja olosuhteita. Mitalien ilmeisen puuttumisen takia on pitänyt tilastojen tueksi keksiä sellainen järjetön väite, etteivät vauraat maat mitenkään voi menestyä huippuyleisurheilussa. Siihen uskotaan täällä vakaasti, ja jos joku erehtyy huomauttamaan että kestävyysjuoksua lukuun ottamatta rikkaat maat menestyvät yleisurheilussa erinomaisesti, hän on muka väärässä, koska kunnian arvoisat urheilupomot ovat toista mieltä. Järkeään käyttävä on täällä lähes rikollinen toisinajattelija.
Mielestäni Suomalaisien huippuyleisurheilijoiden tulisikin muuttaa vaikka Ruotsiin, koska siellä huippu-urheilun ympärille kasaantuneet organisaatiot palvelevat huippu-urheilijoita eikä päin vastoin kuten lahden tällä puolella. Siellä jopa urheilupomot tuntevat urheilua, toisin kuin täkäläiset Ilkka Kanervat ja Kalervo Kummolat, joista jälkimmäinen tosin siirtyi tuossa taannoin levittämään osaamistaan kulttuurin puolelle (tällä menolla Sibelius-akatemiakin tuottaa kohta pelkkiä järjestelmälle kuuliaisia keskinkertaisuuksia).- viha?
Olisin voinut kirjoittaa ihan saman tekstin. Saavutuksistani en tosin tiedä. Minulla olisi tärkeä kysymys: kuinka lopettaa kotimaani vihaaminen? "Ne" kiduttivat minua yhdeksän vuotta peruskoulutylsyydessä, en oppinut opiskelemaan enkä työskentelmään, ja motivaationi saivat sammumaan. Ulkomailla asuin 10 vuotta ja voin hyvin. Mutta hullu kun olen muutin takaisin Suomeen. Nyt viha estää elämästä normaalia elämää. Pois en enää muuta, kuinka siis tehdä sovinto tämän yhteiskunnan kanssa? Täällä kun ei ole näköjään opittu mitään, paitsi luovaa tilastonlukua. Kukaan ei tule minulta anteeksi pyytämään, eivätkä edes ymmärrä miksi pitäisi. Kuinka voin sydämestäni antaa anteeksi kun elämäni on raunioina, verrattuna siihen mitä lahjoillani olisi voinut tehdä? Voinko "kostaa" jollain hyvällä tavalla koko systeemille? Onko kellään ideoita?
- kyvytön tarvitsee apua
viha? kirjoitti:
Olisin voinut kirjoittaa ihan saman tekstin. Saavutuksistani en tosin tiedä. Minulla olisi tärkeä kysymys: kuinka lopettaa kotimaani vihaaminen? "Ne" kiduttivat minua yhdeksän vuotta peruskoulutylsyydessä, en oppinut opiskelemaan enkä työskentelmään, ja motivaationi saivat sammumaan. Ulkomailla asuin 10 vuotta ja voin hyvin. Mutta hullu kun olen muutin takaisin Suomeen. Nyt viha estää elämästä normaalia elämää. Pois en enää muuta, kuinka siis tehdä sovinto tämän yhteiskunnan kanssa? Täällä kun ei ole näköjään opittu mitään, paitsi luovaa tilastonlukua. Kukaan ei tule minulta anteeksi pyytämään, eivätkä edes ymmärrä miksi pitäisi. Kuinka voin sydämestäni antaa anteeksi kun elämäni on raunioina, verrattuna siihen mitä lahjoillani olisi voinut tehdä? Voinko "kostaa" jollain hyvällä tavalla koko systeemille? Onko kellään ideoita?
Jos todella olet lahjakas ei sinua kukaan voi pysäyttää. Jos joku, Suomi väitteesi mukaan, on sen tehnyt se vain todistaa että et ole kyvykäs, sinulla on vain suuret luulot.
- ~¤höyhen¤~
Tekstisi oli erittäin mielenkiintoinen, pituudesta huolimatta.. Sitä jaksoi lukea.. Olen kanssasi samaa mieltä, siinä ettei Suomen peruskoulunkoulutus ole tarpeeksi täydentävä/hyvä.. Puhun nimittäin kokemuksesta.. Sillä olen opiskellut parisen vuotta ulkomailla ja sen perusteella voin sanoa, että Suomen koulutustaso on alhainen.. Se ei anna tarpeeksi tietoja/taitoja ja samaa asiaa jauhetaan monta tuntia ennen kuin siirrytään seuraavaan aiheeseen.. Tästä syystä olen suunnitellut lähteväni tulevaisuudessa ulkomaille opiskelemaan..
- Hmmmm
Ensin pieni korjaus: Suomen peruskoulujärjestelmä kopioitiin Ruotsista. Päiväkotisysteemi oli se DDRstä kopsattu.
Mutta olen itsekin hämmästellyt PISA-tutkimustuloksia. Viime vuonna Iltasanomissa oli näytteitä ylioppilasaineista. Osa niistä oli täysin tajutonta mongerrusta ja joka lause oli esimerkki konseptista "Etsi 10 virhettä". Silti nämä kirjoittajat olivat läpäisseet ylioppilaskirjoitukset. Useimmissa länsimaissa äidinkieleen kuuluu myös mm. kirjallisuuden tuntemus. Eli luetaan klassikoita äidinkielen tunneille. Tämä aika pitkälle puuttuu Suomessa. Muutama vuosi sitten eräs Miss Suomi ei tiennyt kuka Väinö Linna on, vaikka oli ilmoittamansa mukaan ylioppilas. Yleissivistys on siis aika huono suomalaisen koulun pohjalta. - Moke
Totuuden nähnyt viittasi johonkin Ilta-Sanomien juttuun pojasta, jota äikän ope oli aliarvioinut ainekirjoituksen suhteen. Kiinnostaa tietää, koska juttua oli lehdessä, osaako joku kertoa lähemmin. Miten homma päättyi.
- ari_zwag
Mikäli koulutuksen tavoite olisi yksilön täyden potentiaalin ilmenemisen suuntan, niin silloin kritiikki on aiheellinen. Täkäläinen koulutus kärsii eniten opettajien yleisen ymmärryksen puutteesta . Opettajaksi vihitään helposti henkilöitä, jotka kykenevät persoonattomasti läpäisemään lukuisat kirja-tentit, mutta jotka samalla ovat hyvin plastisia ja yhdensuuntaisuuteen mukautuvia.
- kommarikuski
mä laitoin koulut seikyt luvulla läskiksi enkä käynyt edes kansakoulua loppuun,mutta tuli hyvä kommunisti rekkakuski
- ekaperus
Hieno kirjoitus!
Olen ensimmäinen peruskoululainen, havaitsin jo eka luokalla että tämä on "huvittava" koulu. Ei kai siinä iässä paljon voi vaatiakaan.
Lukio oli samaa tasoa, teoriaa. Huom! Taloudesta/työstä ei puhuttu sanaakaan. Työ ja talous tuli opittua sitten aikanaan.
Eniten olen oppinut itse opiskelun kautta, kävin tosin ammattikoulun, joten opin varsinaisen työnteonkin, sitten opiston.
Teorialla oppii henkisen työn, käytännön työn ammattikoulutuksen kautta.
90-luvun laman aikaan opiskelin taloutta, eli 2 työtä. Ensimmäinen työ ei ollut sitä mitä halusin tehdä.
Pentti Saarikoski sanoi aikoinaan että koulutus tappaa luovuuden! Kirjailijan elämän tyyliä tarvitaan elämässä.
Eka ammatissa törmäsin sitten ihmisen heikkouksiin, ym. Siitä opin että toinen ammatti sulkee sitten nämä asiat pois. - Anonyymi
DDR:sta Suomeen kopioitiin vain urheilulääketiedettä.
Kun DDR sitten romahti, romahti myös suomalaisten pärjääminen kansainvälisissä kisoissa erityisesti yleisurheilun kestävyyslajiessa.
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Suomi on täysin sekaisin
Jo ties monettako päivää hirveä itku ja poru jostain helvetin nilviäisistä. https://www.is.fi/taloussanomat/art-20000104504839Ensimmäisestä kohtaamisesta saakka
minulla on ollut hämmentynyt olo. Miten voit tuntua siltä, että olisin tuntenut sinut aina? Sinun kanssasi on yhtä aikaa151722Aivan täysin tahallinen teko
Ei mitään puolusteluja, eikä selittelyitä. Kuljettajalle kerrottiin asiasta siinä paikanpäällä, mutta silti hän ajoi ves941468Suomussalmi saatu vihdoin maailmankartalle!
Nyt kun Suomussalmi on vihdoin viimein saatu ennennäkemättömällä tavalla maailman tietoisuuteen niin voitaisiin järjestä531359Olet saanut minut sekoamaan
Tunteiden ristiaallokossa vellominen on ollut melkoinen kokemus. Ei kukaan ole saanut minua niin raiteiltaan kuin sinä.221326Mainehaitta metsäkonefirmalle
Hukkajoen tapahtumista liikkuu paljon huhuja. Eikö kannattaisi julkaista raakkuja tuhonneen metsäkoneyrityksen nimi, kos531218Oho! Maajussi-Kallelta pakit saanut morsioehdokas Miss Suomi -kisoissa! Tunnistaisitko hänet nyt?
Hmm, tunnistaisitko?!? Onnea missihulinoihin! Lue lisää ja katso kuvat: https://www.suomi24.fi/viihde/oho-maajussi-01075Myönnän sinulle nyt
Että olen erittäin mustasukkainen sinusta jo nyt. Ikävä on tämä tunne, kun tietämättömyyden solista nousee myrkkyä miele541000Pysytäänkö nainen
edelleen yhtä viileän tyynenä kun nähdään. Uskotko että tahtoessani saisin murettua tyyneytesi hyvin helposti.57885Olen käyttäytynyt ristiriitaisesti
eikä minusta varmaankaan ota mitään selvää. Se johtuu siitä, kun järki sanoo ei, ei, ei ja sydän sanoo kyllä, kyllä, kyl60859