Tällaista tässä pohditaan, että jos salilla laittaa rautaa tankoon vaikka 160kg, ja pudottaa tuon painomäärän noin puolen metrin päästä kapealle (esim. 30cm) penkin päälle, niin minkälainen voima kohdistuu tuohon putoamiskohtaan tangossa? Kaavan tän laskemiselle olis kiva. Lukion fysiikan tunneista on sen verran aikaa, että ei voi muistaa edes noita termejä mitä kaavoja pitäs kaivella esille. :D
Haetaan siis kilomäärää sille mikä kohdistuu tuohon putoamiskohtaan.
Mittoja noin suurinpiirtein:
- Tanko noin 2 metriä pitkä
- Molemmissa päissä 70kg ja tanko itsessään 20kg (yhteensä 160kg)
- Putoamiskorkeus noin puoli metriä
- Oletuksena, että penkki ei jousta yhtään vaan kaikki voima kohdistuu tuohon tankoon.
- Penkin leveys 30cm, mutta tän voi laskea vaikka yhden pisteen voimanakin jos tuo 30cm leveys tuo hankaluuksia
Pisteeseen kohdistuvan voiman laskeminen
29
1365
Vastaukset
- fysiikkahaussa
Ja haen siis tällä sitä, että paljonko pitäisi päissä olla kiloja, jos tankoa nostaisi 30cm leveydeltä tuosta keskiosalta, että tanko lähtisi pysyvästi vääntymään.
Tässä siis on ihmetelty, että miten kuntosalilla joku on saanut käyräksi painonnostotangon.- TangonTestaaja
Tangon ammattimainen testaustapa:
https://www.youtube.com/watch?v=JOy7D5LaoXw
Putoamistestisi on täysin eri asia kuin toisen viestisi kysymys. Ei mitään yhteistä. Laadukas 28...30 mm:n voimanostotanko kestää varmasti tuplasti enemmän painoa kuin halpa 25 mm:n tanko.
Laita jollekin tukevalle korokkeelle lankut otekohtiin ja lisää tangon päihin 25 kg:n tai 50 kg:n levyjä niin paljon kuin mahtuu. Tanko taipuu. Ota painot pois. Jos tanko suoristuu täysin, se on riittävän vahva kaikille. - energiasta.kiinni
Nimimerkkisi fysiikkahaussa on hyvin onnistunut.
"Haetaan siis kilomäärää sille mikä kohdistuu tuohon putoamiskohtaan."
Ei sinne mitään kiloja kohdistu, vaan Newtoneita. Siis voimaa eikä massaa.
"paljonko pitäisi päissä olla kiloja, jos tankoa nostaisi 30cm leveydeltä tuosta keskiosalta, että tanko lähtisi pysyvästi vääntymään. "
Ei se väänny olipa painoja kuinka paljon tahansa. Taipuminen onnistuu jo paljon helpommin.
"Tässä siis on ihmetelty, että miten kuntosalilla joku on saanut käyräksi painonnostotangon."
Pudottamalla tangon painoineen korkeudelta, jossa sen potentiaalienergia ylittää tangon suurimman mahdollisen kimmoisen kimmoenergian iskussa syntyvällä jännitysjakautumalla.
Tuo kysymys ei siis liity mitenkään suorasti voimaan eikä massaan.
Tangon suurin kimmoinen kimmoenergia kussakin poikkileikkauksessa on sama kuin jännitys/venymäkäyrän ja vaaka-akselina toimivan venymä koordinaattiakselin väliin jäävä pinta-ala jännityksen kasvaessa nollasta myötörajaan asti. Kun tuo kimmoenergia integroidaan tangon pituussuunnassa jännitysjakautuman mukaisesti saadaan tarvittava koko tangon suurin kimmoenergia. Kyseisen lujuusopin tehtävän ratkaisu vaatii siis lähtötiedoiksi kyseisen metallin jännitys/venymäkäyrän toteutuneella karkenemisasteella ja jakautumalla. Sekä tangon poikkileikkauksen mitat. Tehtävä ei siis kuulu fysiikkaan, vaan lujuusoppiin.
- TeräsTankoLeikkuri
Otsikon "Pisteesen kohdistuva" on täysin käsittämätön ilmaissu. Penkin täydellinen joustamattomuus on myös jotain aivan käsittämätöntä. Jos ja kun oletatat, ettei tangon pintakaan jousta yhtään osumakohdassa, niin tuloksena on jotain täysin tuntematonta. Leikkautuisiko tanko siististi poikki penkin reunoilla?
- lujari
Ei varmasti leikkaudu poikki, koska taivutusjännitys on monikymmenkertainen leikkausjännitykseen verrattuna.
Pisteeseen kohdistuva on osuva kuvaus tilanteessa, ja välttämätön jotta tilanne on mahdollista laskea. Se kun merkitsee että törmäävien osien massa on nolla, koska niiden tilavuuskin on nolla todellisella tiheydellä. Nolla energian absorboiminen nolla matkalla taas ei aiheuta ristiriitaa, kuten nollasta poikkeava matka silloin aiheuttaisi.
Tanko siis nimenomaan joustaa kaikkialla muualla, paitsi osumakohdassa.
Lujarin lukeneille insinööreille tuossa ilmaisussa ei ole mitään ongelmaa. - Lujaria_todella
lujari kirjoitti:
Ei varmasti leikkaudu poikki, koska taivutusjännitys on monikymmenkertainen leikkausjännitykseen verrattuna.
Pisteeseen kohdistuva on osuva kuvaus tilanteessa, ja välttämätön jotta tilanne on mahdollista laskea. Se kun merkitsee että törmäävien osien massa on nolla, koska niiden tilavuuskin on nolla todellisella tiheydellä. Nolla energian absorboiminen nolla matkalla taas ei aiheuta ristiriitaa, kuten nollasta poikkeava matka silloin aiheuttaisi.
Tanko siis nimenomaan joustaa kaikkialla muualla, paitsi osumakohdassa.
Lujarin lukeneille insinööreille tuossa ilmaisussa ei ole mitään ongelmaa.Tarkoitatko, että tanko olisi dynaaminen taivutuspalkki, mutta penkin ja tangon väliä ei tarkasteltaisi elastis-plastisena kontaktiongelmana? Siinäpä vasta reaalimaailman lujuusopin ongelma!
- lujari
Lujaria_todella kirjoitti:
Tarkoitatko, että tanko olisi dynaaminen taivutuspalkki, mutta penkin ja tangon väliä ei tarkasteltaisi elastis-plastisena kontaktiongelmana? Siinäpä vasta reaalimaailman lujuusopin ongelma!
Juuri niin tarkoitan. Kyseessä on todellakin hyödyllinen reaalimaailman approksimaatio, mistä tangon todellinen lujuusopillinen reaktio on helpohkosti järkevällä tarkkuudella laskettavissa.
Elastisplastinen kontakti taas ei ole, vaan riippuu niin monista tuntemattomista tekijöistä, että vaatii FEM laskentaa ja tarkkoja tietoja materiaaleista. Useimmat FEM-softat eivät edes osaa mallintaa oikein metallin plastista käyttäytymistä muokkauslujittumisineen. Niissä tapahtuva muodonmuutos on kuitenkin kokonaisuuden kannalta merkityksetöntä, joten koko paikallisen muokkautumisen voi todellakin jättää huomiotta.
- TankoValmistaja
Ammattilaisten tekemiä tankojen testejä löytyy youtubesta esim. haulla: barbell testing
https://www.youtube.com/watch?v=ipq0oD0JGJU
https://www.youtube.com/watch?v=-zlSF8OHrQI
https://www.youtube.com/watch?v=zh2jhIQPlVs
https://www.youtube.com/watch?v=KYxK9gur-Ik
Tankovalmistajien omia pudotustestivideoitakin yms. löytyy, mutta niillä ei ole montaakaan katsojaa, joten niiden löytäminen vaatii hiukan aikaa. - vähänesteettisiäkin
Tangon kulma maahan suhteessa heti tuli mieleen, kun kenenkään ihmisen kädetkään eivät ole identtisiä :D
Tangon rakenteestakin riippuu paljon, eli jos on ns. sellaisella tavalla tehty tanko eli se ei jousta juurikaan: sisällä on se oikea tanko ja sitten hitsailtu kuoreen se varsinainen tanko kiinni kiintopisteillä.
Tuollainenkin rakenne joustaa, mutta huomattavan vähän sitten verrattuna pelkkään rautatankoon.
Painonnostajan kannalta ehkä on miellyttävämpi nostaa tuollaista tankoa jossa on sisällä se oikea tanko ja saa hyvän otteen siitä ulommaisesta tangossa, ei pyöri käsissä niin helposti, kuin joku 1cm halkaisijaltaan oleva perustanko, pyörii kämmenissä kuin villiintynyt peura, kun ei saa kunnon otetta :DOlen samaa mieltä näistä palstan nälveistä, ovat karkottaneet lähes kaikki osallistujat ja näivettäneet kiinnostuksen.
Mitä kysymykseesi tulee se on jousivakion tekemän työn ja liikkeessä olevan massan energioiden summan laskeminen.
Jousena toimii tanko joka taipuu penkin reunojen toimiessa tukipisteenä.
Jousivakion laskeminen saattaa tuottaa lukiotasolla ongelmia, taipumalle tuskin löytyy valmista kaavaa.
Voima on maksimissaan kun putoamisliike pysähtyy, siinä se pähkinänkuoressa.
Annan mielelläni muille tilaa rutiinilaskuihin, ts. olen laiska enkä viitti alkaa pyörittelemään numeroita, mutta jos töksähtelee niin kysele lisää, toivottavasti joku terve jopa auttaa.
- EiOleIhanHelppoa
Kuinka moni lujuusopin ammattilainen osaa mallintaa ja laskea oheisen videon jälkimmäisen ihan jokapäiväisessä kuntosalitilanteessa esiintyvän pudotustilanteen tulokset?
https://www.youtube.com/watch?v=-zlSF8OHrQI
Mitä tapahtuisi, jos trukin haarukat joustaisivat 10 % tai 25 % tai 50 % vähemmän? Tai ne olisivat hiukan kapeammalla. Laskekaa! - fysiikkahaussa
Kadun jo että kysyin. Unohdin, että täällä pitäs olla vähintään Einstein, että saa esittää kysymyksen ilman vittuilua.
Paljon on esimerkkejä ja "tietoa" mutta kukaan ei silti ole kertonut minkälainen voima kohdistuu tuohon 30 cm alueelle (tai jos oletettaisiin sen putoavan joustamattoman pisteen päälle) putomamishetkellä. Se kun on todellakin eri asia pudotatko tangon jossa on painot päissä esim metrin levyiselle alueelle vai 1cm alueelle. Eli siinä mielessä aivan sama mitä videotesteissä tehdään, kun niissä ei yhdessäkään pudoteta tankoa kapean objektin päälle.
Kun kerran on niin kovia jätkiä ja tietää kaiken, niin on kiva tarttua pikkuseikkoihin. Jokainen enemmän fysiikasta ymmärtävä varmasti ymmärsi, että hain noin abouttiarallaa arvoa, enkä mitään pilkuntarkkaa infoa.
Kiitos näistä. Hyvä muistutus, että Suomi24 on paikka, johon ei koskaan kannata tulla kysymään mitään. :D- TyhmiäKysymyksiä
Jos et ymmärrä sitä, ettet ymmärrä mitään ja sitä, että kysymyksesi oli täysin väärin muotoiltu, niin turha jatkaa. Jos haluaa jotain todellista, pitää pystyä määrittelemään todelliset olosuhteet. Hiukan ajattelua. Äläkä valita!
e.d.k kirjoitti:
Hups !
Lipsahti vastaus tuonne ylemmäs vika paikkaanTuohon yhden pisteen tapaukseen voisi heittää vähän alkua.
Limppujen ja tangon voima on helpoin laskea erikseen ja sitten ynnätä.
Symmetriaemä voi keskittyä vain toisen puolen.
Päässä oleva massa taivuttaa tankoa matkan s=FL^3/ 3EI , siitä jousivakio (k) ja sen tekemä työ on ½ks^2 joka pitäisi olla sama kuin
massan energia mgh, ja F pitäisi ratketa.
Tangon osalta sama operaatio, massakeskipisteen taipuma lienee jotain s= FL^3/5.6EI.
Penkin reuna tukipisteenä taipuma kun on pienempi joten voima on suurempi.- alkeet.oikein.ymmärtävä
"Jokainen enemmän fysiikasta ymmärtävä varmasti ymmärsi, että hain noin abouttiarallaa arvoa, enkä mitään pilkuntarkkaa infoa. "
Jokainen enemmän fysiikasta ymmärtävä varmasti ymmärsi ettet tuota alussa kysynyt.
Se abouttiarallaa arvo on jossain 1 kN ja 10 MN välissä.
Antamillasi tiedoilla ei kukaan pysty tarkempaa vastausta laskemaan, koska ne olennaiset lähtötiedot puuttuvat kokonaan.
Ps. Tänne on jo linkattu videotesti jossa pudotetaan tanko kahden kapean objektin päälle, joihin ne osuvat eri aikaan.
https://www.youtube.com/watch?v=-zlSF8OHrQI - väärin.meni
e.d.k kirjoitti:
Tuohon yhden pisteen tapaukseen voisi heittää vähän alkua.
Limppujen ja tangon voima on helpoin laskea erikseen ja sitten ynnätä.
Symmetriaemä voi keskittyä vain toisen puolen.
Päässä oleva massa taivuttaa tankoa matkan s=FL^3/ 3EI , siitä jousivakio (k) ja sen tekemä työ on ½ks^2 joka pitäisi olla sama kuin
massan energia mgh, ja F pitäisi ratketa.
Tangon osalta sama operaatio, massakeskipisteen taipuma lienee jotain s= FL^3/5.6EI.
Penkin reuna tukipisteenä taipuma kun on pienempi joten voima on suurempi.Kaavasi on täysin virheellinen.
Päässä oleva massa taivuttaa tankoa matkan s=FL^3/ 3EI vain ja ainoastaan silloin kun taipuma, voima ja E ovat vakioita ja L on pituus tuelta tangon päätyyn, ei tangon koko pituus.
Tässä tilanteessa E ei ole vakio, eli kysyjän tapauksessa, jossa tankoon tulee pysyvä taipuma.
Jos F pomppaa nollasta vakio arvoon ja E olisi vakio, ei taipuma ole vakio eikä kaavasi anna maksimitaipumaa. Kaavasi antaa sen taipuman mikä tankoon muodostuisi jos se olisi kyseisellä taipumalla paikallaan. Sillä on kuitenkin ko taipuman hetkellä liike-energiaa minkä takia se taipuu vielä lisää.
Kyse oli dynaamisesta kuormituksesta!
"Tangon osalta sama operaatio, massakeskipisteen taipuma lienee jotain s= FL^3/5.6EI."
Ei pidä paikkaansa.
Jos L on edelleen sama kuin edellä on staattisen kuormitustapauksen taipuman maksimiarvon kaava s = F*L^3 / (8*E*I)
F on molemmilla kaavoilla vakiosuuruinen leikkausvoima välittömästi tuelta tarkastelupuolen suuntaan, eikä kysytty ajan funktiona muuttuva iskuvoima.
Ilmaisusi ovat suuresti epäfysikaalisia, eihän jousivakio mitään työtä tee, vaan jouseen kohdistuva voima. massan energia E = m*c*c, eikä m*g*h. Jälkimmäinen on potentiaalienergia. väärin.meni kirjoitti:
Kaavasi on täysin virheellinen.
Päässä oleva massa taivuttaa tankoa matkan s=FL^3/ 3EI vain ja ainoastaan silloin kun taipuma, voima ja E ovat vakioita ja L on pituus tuelta tangon päätyyn, ei tangon koko pituus.
Tässä tilanteessa E ei ole vakio, eli kysyjän tapauksessa, jossa tankoon tulee pysyvä taipuma.
Jos F pomppaa nollasta vakio arvoon ja E olisi vakio, ei taipuma ole vakio eikä kaavasi anna maksimitaipumaa. Kaavasi antaa sen taipuman mikä tankoon muodostuisi jos se olisi kyseisellä taipumalla paikallaan. Sillä on kuitenkin ko taipuman hetkellä liike-energiaa minkä takia se taipuu vielä lisää.
Kyse oli dynaamisesta kuormituksesta!
"Tangon osalta sama operaatio, massakeskipisteen taipuma lienee jotain s= FL^3/5.6EI."
Ei pidä paikkaansa.
Jos L on edelleen sama kuin edellä on staattisen kuormitustapauksen taipuman maksimiarvon kaava s = F*L^3 / (8*E*I)
F on molemmilla kaavoilla vakiosuuruinen leikkausvoima välittömästi tuelta tarkastelupuolen suuntaan, eikä kysytty ajan funktiona muuttuva iskuvoima.
Ilmaisusi ovat suuresti epäfysikaalisia, eihän jousivakio mitään työtä tee, vaan jouseen kohdistuva voima. massan energia E = m*c*c, eikä m*g*h. Jälkimmäinen on potentiaalienergia.Sanoin että käsiteltävänä on puolikas kerrallaan joten L = 1 m.
Mistä muuten päättelet että myötöraja ylittyy, rakenneteräksiä tuskin on kyse ja liike-energia on juuri sama kuin potentiaalienergia, joka on huomioitu.
Mitä vikaa on kertomallani kaavalla tangon osalta ja mistä ihmeestä olet keksinyt tuon oman versiosi ?
Viimeinen heittosi tuskin kaipaa kommenttia, lienee jotain sairasta huumoria, tuskin täällä tarvitsee kertoa kellekään mitä on potentiaalienergia ja mitä tarkoitat mystisellä !iskuvoimalla", voima kasvaa juuri ajan funktiona mielipiteestäsi huolimatta.- Vieläkin_vaikeampi
Mietin tuossa lisää tangon pudotusta. Jos vaikka pysähtymiskontakti korvattaisiinkin kahdella samalla korkeudella olevalla vapaalla tuella (estää siiirtymän, mutta ei kulmanmuutosta), niin ongelma pitäisi ratkaista palkin värähtelyn differentiaaliyhtälöllä. Tämä siksi, että varsinkin pudotuskorkeuden ollessa riittävä, tanko pyrkii vapaan pudotuksen aikana suoristumaan, ja se jää värähtelemään joillakin ominaismuodoillaan. Tämä kimmoenergia summautuu törmäyksessä putoamisen tuomaan potentiaalienergiaan, ja tuottaa lopullisen taipumamuodon.
- Joakim1
Vieläkin_vaikeampi kirjoitti:
Mietin tuossa lisää tangon pudotusta. Jos vaikka pysähtymiskontakti korvattaisiinkin kahdella samalla korkeudella olevalla vapaalla tuella (estää siiirtymän, mutta ei kulmanmuutosta), niin ongelma pitäisi ratkaista palkin värähtelyn differentiaaliyhtälöllä. Tämä siksi, että varsinkin pudotuskorkeuden ollessa riittävä, tanko pyrkii vapaan pudotuksen aikana suoristumaan, ja se jää värähtelemään joillakin ominaismuodoillaan. Tämä kimmoenergia summautuu törmäyksessä putoamisen tuomaan potentiaalienergiaan, ja tuottaa lopullisen taipumamuodon.
Mahtaako tuolla olla oleellista vaikutusta lopputulokseen, jos tanko tiputetaan vähänkin korkeammalta? Tuota videota katsomalla https://www.youtube.com/watch?v=-zlSF8OHrQI
tanko on hyvin lähellä suoraa jo 0,5 m korkeudelta tiputettaessa ennen osumaa tukiin, joista taas seuraa hyvin suuri taipuma verrattuna ennen osumaa olleeseen värähtelyyn. 1,2 m tiputuksessa ero on vielä paljon suurempi.
Tangon ominaistaajuus lienee kuitenkin aika suuri ja vaimeneminen näyttää hyvin nopealta. Onko suuritaajuuksisellä pieniamplitudisella värähtelyllä mitään merkitystä tukiin vaikuttavien voimien kannalta? - Laskeilija
väärin.meni kirjoitti:
Kaavasi on täysin virheellinen.
Päässä oleva massa taivuttaa tankoa matkan s=FL^3/ 3EI vain ja ainoastaan silloin kun taipuma, voima ja E ovat vakioita ja L on pituus tuelta tangon päätyyn, ei tangon koko pituus.
Tässä tilanteessa E ei ole vakio, eli kysyjän tapauksessa, jossa tankoon tulee pysyvä taipuma.
Jos F pomppaa nollasta vakio arvoon ja E olisi vakio, ei taipuma ole vakio eikä kaavasi anna maksimitaipumaa. Kaavasi antaa sen taipuman mikä tankoon muodostuisi jos se olisi kyseisellä taipumalla paikallaan. Sillä on kuitenkin ko taipuman hetkellä liike-energiaa minkä takia se taipuu vielä lisää.
Kyse oli dynaamisesta kuormituksesta!
"Tangon osalta sama operaatio, massakeskipisteen taipuma lienee jotain s= FL^3/5.6EI."
Ei pidä paikkaansa.
Jos L on edelleen sama kuin edellä on staattisen kuormitustapauksen taipuman maksimiarvon kaava s = F*L^3 / (8*E*I)
F on molemmilla kaavoilla vakiosuuruinen leikkausvoima välittömästi tuelta tarkastelupuolen suuntaan, eikä kysytty ajan funktiona muuttuva iskuvoima.
Ilmaisusi ovat suuresti epäfysikaalisia, eihän jousivakio mitään työtä tee, vaan jouseen kohdistuva voima. massan energia E = m*c*c, eikä m*g*h. Jälkimmäinen on potentiaalienergia." eihän jousivakio mitään työtä tee ", Jousivakio k on F/s ja 1/2 ks^2 on lineaarisesti kasvavan voiman työ.
Tangon massan jousivakion kaavaa en ymmärtänyt, liittyy ilmeisesti kokonaistaipumaan, mutta vastaukseksi sain kokonaisvoima F = 16500 N, tanko D=40 mm taipuu 9 cm ja tangon jännitys n.1200 MPa. ( mm. AISI 4340 myötöraja 1500...1800 MPa) - se.totuus
Laskeilija kirjoitti:
" eihän jousivakio mitään työtä tee ", Jousivakio k on F/s ja 1/2 ks^2 on lineaarisesti kasvavan voiman työ.
Tangon massan jousivakion kaavaa en ymmärtänyt, liittyy ilmeisesti kokonaistaipumaan, mutta vastaukseksi sain kokonaisvoima F = 16500 N, tanko D=40 mm taipuu 9 cm ja tangon jännitys n.1200 MPa. ( mm. AISI 4340 myötöraja 1500...1800 MPa)Iskussa tankoon kohdistuva voima ei todellakaan kasva lineaarisesti tangon taipuman mukana, kuten staattisessa tilanteessa kävisim, vaan hyppää käytännössä välittömäti nollasta maksimiarvoonsa tangon taipumasta välittämättä. Se osa ko voimasta mitä ei juuri ko hetkellä tarvita tangon hetkellisen taipuman tuottamiseen tekee työtä lisäten taipumisliikkeeseen liittyvää liike-energiaa. Sen energian seurauksena tanko taipuu olennaisesti enemmän kuin staattisen kaavan avulla tehty laskelma olettaa!!!!!!
Energiaperiaatteella saa kyllä likimääräisen arvon oikein tangon taipumalle, mutta suurimmasta voimasta mikä tankoon iskussa kohdistuu, ja mitä ketjun avauksessa kysyttiin, se ei kerro juuri mitään. Sehän esiintyy oikeasti selvästi ennen tangon maksimitaipuman syntymistä! - se.totuus
se.totuus kirjoitti:
Iskussa tankoon kohdistuva voima ei todellakaan kasva lineaarisesti tangon taipuman mukana, kuten staattisessa tilanteessa kävisim, vaan hyppää käytännössä välittömäti nollasta maksimiarvoonsa tangon taipumasta välittämättä. Se osa ko voimasta mitä ei juuri ko hetkellä tarvita tangon hetkellisen taipuman tuottamiseen tekee työtä lisäten taipumisliikkeeseen liittyvää liike-energiaa. Sen energian seurauksena tanko taipuu olennaisesti enemmän kuin staattisen kaavan avulla tehty laskelma olettaa!!!!!!
Energiaperiaatteella saa kyllä likimääräisen arvon oikein tangon taipumalle, mutta suurimmasta voimasta mikä tankoon iskussa kohdistuu, ja mitä ketjun avauksessa kysyttiin, se ei kerro juuri mitään. Sehän esiintyy oikeasti selvästi ennen tangon maksimitaipuman syntymistä!Suurimmasta voimasta mikä tankoon iskussa kohdistuu, ja mitä ketjun avauksessa kysyttiin, se ei kerro juuri mitään. Sehän esiintyy oikeasti selvästi ennen tangon maksimitaipuman syntymistä, eli hetkellä jona tangon osumakohdan liike pysähtyy, ja tangon päät liikkuvat silloin käytännössä vielä samalla vauhdilla kuin osuman alussakin.
Energiaperiaatteella laskettu voima ilmoittaa vain tangon suurimman leikkausvoiman, mikä on huomattavasti pienempi voima, ja mitä ketjun avauksessa ei kysytty. - Laskeilija
se.totuus kirjoitti:
Suurimmasta voimasta mikä tankoon iskussa kohdistuu, ja mitä ketjun avauksessa kysyttiin, se ei kerro juuri mitään. Sehän esiintyy oikeasti selvästi ennen tangon maksimitaipuman syntymistä, eli hetkellä jona tangon osumakohdan liike pysähtyy, ja tangon päät liikkuvat silloin käytännössä vielä samalla vauhdilla kuin osuman alussakin.
Energiaperiaatteella laskettu voima ilmoittaa vain tangon suurimman leikkausvoiman, mikä on huomattavasti pienempi voima, ja mitä ketjun avauksessa ei kysytty.Ehkä olen tehnyt virheen arvioinnissani että osumahetkellä tangon liikkeen pysähtyessä kontaktikohdassa syntyvä voima on pienempi teräksen kimmoisuuden vuoksi, energiaperiaatteella sekin, joskin joustomatka ja massa ovat toista luokkaa.
Toivottavasti kerrot mikä oli tulkintasi tapahtumasta ja millaiseen tulokseen päädyit ?
Odottelen. - iusbrbji
Laskeilija kirjoitti:
Ehkä olen tehnyt virheen arvioinnissani että osumahetkellä tangon liikkeen pysähtyessä kontaktikohdassa syntyvä voima on pienempi teräksen kimmoisuuden vuoksi, energiaperiaatteella sekin, joskin joustomatka ja massa ovat toista luokkaa.
Toivottavasti kerrot mikä oli tulkintasi tapahtumasta ja millaiseen tulokseen päädyit ?
Odottelen.Iskukohdassa on paljon suurempi voima, koska vaikutusaika on paljon lyhyempi ja impulssi sama.
Avauspostauksessa lukee :"- Oletuksena, että penkki ei jousta yhtään vaan kaikki voima kohdistuu tuohon tankoon. "
Siitäkin syystä "osumahetkellä tangon liikkeen pysähtyessä kontaktikohdassa syntyvä voima on pienempi teräksen kimmoisuuden vuoksi" ei pidä paikkaansa. - Laskeilija
iusbrbji kirjoitti:
Iskukohdassa on paljon suurempi voima, koska vaikutusaika on paljon lyhyempi ja impulssi sama.
Avauspostauksessa lukee :"- Oletuksena, että penkki ei jousta yhtään vaan kaikki voima kohdistuu tuohon tankoon. "
Siitäkin syystä "osumahetkellä tangon liikkeen pysähtyessä kontaktikohdassa syntyvä voima on pienempi teräksen kimmoisuuden vuoksi" ei pidä paikkaansa.Kuinka niin ?
Ei sen penkin tarvitse joustaa, se tanko ja sen vaste ovat kai terästä, jotka kyllä joustavat vai kuvitteletko että ei ?
Niin, millaisen joustoon ja muodonmuutokseen olet päätynyt ja kuinka suureen voimaan ?
- EonFs
Kysyjä ja muidenkin kannattaa opetella fysiikan peruskaava: E = F*s eli energia on voima kertaa matka. Ja F = E/s. Matka (s), jolla kappaleen liike saadaan pysähtymään, on kaikkein tärkein tekijä. Sitä ei saa nollata, jos halutaan laskea jotain oikeita voimia!
- Nollatapitää
Mahdoitko itse ymmärtää ?
Energian nollauksella tarkoitettiin että massan potentiaalienergian ja voiman tekemän työn summa on oltava nolla. - EeioleFs
Ensinnäkin kaavasi E = F*s ei pidä paikkaansa kysyjän tilanteessa, jossa voima on kaikkea muuta kuin vakio!!!
Matka jolla tangon osumakohta esteeseen pysähtyy nimenomaan pitää nollata, jos jotain haluaa laskea ilman erittäin kehittynyttä tietokoneohjelmaa. Matka jolla kukin tangon massallisista pisteistä silloin pysähtyy ei tietenkään ole nolla, vaan tangon taipuma kyseisessä kohtaa tankoa. Koita nytymmärtää noiden ero, toinen on nolla ja toinen taas ei ole.
Ketjusta on poistettu 1 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Kuvat! Dannyyn liitetty Helmi Loukasmäki, 22, on puhjennut naisena kukkaan - Some sekoaa: "Sä..."
Ooo, kaunis aikuinen nainen Helmistä on kasvanut siinä yli 80-vuotiaan Dannyn rinnalla! Katso uudet kuvat: https://ww564113- 472841
Suodatinpussin kastelemalla saa parempaa kahvia
Kokeilin niksiä ja kyllä tämä kahvi on parempaa nyt. Ei lainkaan maistu paperiselta. Huljuttelee hanan alla suppiloa pap1322135Tidätkö nainen
että suoraan sanottuna v.tut.aa että pääsit näin lähelle minua. Ei olisi oikeasti aikaa tähän mutta silti aina välillä o1051866Mikä on kaivattusi etunimi?
Otsikossa siis on kysymys eriteltynä. Vain oikeat vastaukset hyväksytään.611324Onkohan sinulla kaikki hyvin?
Nyt vähän sellainen outo tunne tuli. Sinun asiasi niin ei minulle toki tarvitse kertoa. Kunhan mietin...381167- 1731066
Huikeeta, mahtavaa, ihan mielettömän upeeta
Me ostettiin talo Espanjasta. Tosin saadaan käyttää sitä vain muutama viikko vuodessa kun on monta muutakin ostajaa! M1871039En kestä katsoa
Sitä miten sinusta on muut kiinnostuneita. Olen kateellinen. Siksi pitäisi lähteä pois861025Oho! Arja Koriseva paljastaa TTK:n ekasta suorasta lähetyksestä: "On vähän ärsyttävä yhtälö!"
Upea Arja Koriseva! Tsemppiä haasteelliseen tilanteeseen! Lue lisää: https://www.suomi24.fi/viihde/oho-arja-koriseva-16982