Olen rakentamassa ympärivuotiseen asumiskäyttöön pienehköä mökkiä, sisäalaltaan n. 2 x 2,5m ja tiedustelisin mielipidettä sen eristämisestä, lähinnä kuinka paljon näin pienessä tilassa tarvitaan eristystä ja paljonko voisi sähkölämmityksellä odottaa energiaa tarvitsevansa?
Teen mökin siis puurungolle rossipohjalla ja projektin prioriteetteina ovat edullisuus, mutta silti myös terveellinen rakenne ja asumisviihtyvyys.
Rakennuksen käyttöiäksi ei ole suunniteltu kovinkaan montaa vuotta, joten yritän ymmärtää minkälainen eristys olisi järkevintä kohtuullinen energiankulutus ja lämpimyys huomioonottaen mutta silti myös se ettei kalliiden eristyksien takaisinmaksuajalle kovin paljon taida kannattaa laskea arvoa jos rakennukselle ei olla suunnittelemassa vuosikymmenten käyttöä.
Rakennuksessa asuisi siis yksi henkilö jatkuvasti, ympäri vuoden. Eristeeksi olen ajatellut pellavaeristettä, rakennus betoniharkoilla pilariperustettuna ja harjakatto peltikatteella.
Kuinka paksulti tuota eristettä kuhunkin vaipan osaan kannattaisi laittaa? Toiveena kuitenkin kohtuullinen 17-20 asteen huonelämpötila talvellakin ilman järjettömiä sähkölaskuja, tämän kokoiseen rakennukseen tuskin kannattaa mitään puun polttoonkaan soveltuvia ratkaisuita tehdä.
ERistyksen merkitystä mietin senkin puolesta että koska tila on näin pieni niin menevätkö ajatukseni aivan harhaan jos kuvittelen että ilmanvaihto muodostaa tavallista isomman osan energian kulutuksesta ja siten vähentää eristyksen suhteellista merkitystä?
No, mutta siis tiivistettynä, minkä verran eristettä kannattaisi laittaa seiniin, alapohjaan ja yläpohjaan jotta se olisi kustannustehokkainta ja toimivaa silti?? Minkä tehoinen sähkölämmitys tällaiseen tilaan silloin tarvittaisiin??
Järkevä eristäminen ja lämmitystarve 5 m2 mökkiin
63
5295
Vastaukset
- kirwunen
Voisin kuvitella, että tommosia se Josef Fritzl kanssa joitakin vuosia sitten kyseli itävaltalaisilla palstoilla kellariinsa liittyen.
Eihän kukaan voi oikeasti kuvitella asuvansa muutamia vuosia jatkuvasti ympäri vuoden kopissa joka on hieman parisänkyä suurempi...
Mutta sen verran kommentoin itse tuohon asiakkaankin että juuri pieneen kannattaa puulämmitys laittaa, esim. sissikamina tyyppinen vähän tilaa vievä ratkaisu. Itsellä on pikkumökki jossa on Kirvu-kamiina. Muuten polta puuta, mutta nukkumaan mennessä pistän antrasiittia sisään niin pysyy unienkin ajan lämpimänä, tosin spu eristettynä tää pysyis varmaa muutenkin.
http://www.takkamarket.fi/karelia-kirvu-kamina-p-1.html- heikki-kk
HUOM!!! TURVALLISUUDESTA!
Noin pieneen mökkiin ei ole turvallista laittaa avotuli lämmitystä, ei edes kaminaa! Happea kuluttava lämmitys pienessä tilassa tappaa!!!!
Jos välttämättä pitää avotulella lämmittää niin kamina on paras sijoittaa mökin ulkopuolelta täytettaväksi ja ulkoa palamiseen tarvittavan hapen ottavaksi. Itse kamina voi olla mökin sisällä tai mökin seinään tehdyssä riittävän suuressa "kaapissa" josta lämpö pääsee esteettömästi sisätilaan. - Asunnoksi?
No just joo, tulisijan varoetäisyydet vie sen vähänkin tilan mitä tuollaisessa kopissa on, ei mahdu enää makuulle koko koppiin.
Miksi aloittaja haluaa laittaa pellavaeristettä, jos hinnalla on merkitystä?
Itselläni on pihalla 2x2m leikkimökki. Rakenne seuraavanlainen: Sisällä puupaneli, höyrysulkumuovi, kakkosnelosesta runko, 100mm lasivillaeriste, tuulensuojalevy, tuuletusrako ja ulkoverhous ponttilaudalla. Tuplalasiset ikkunat on itse tehty liimaamalla lasit silikonilla puisiin poikiin. Ilmanvaihtoa varten on hormi alhaalla patterin vieressä ja ylhäällä katon rajassa (harjakatto ja sisällä katto myös keskeltä korkea)
Mökissä on muistaakseni 600W patteri ja sillä sen saa kyllä halutessaan talvellakin lämpimäksi, normaalisti pidetään sitä jossain 5-10 asteen lämmössä talvella. Sähkön kulutusta laskeskelin ja mittailin joskus, en muista muuta kuin että arvelin talven lämmitysten tulevan maksamaan noin 60 euroa (asumislämpöisenä parisataa euroa vuodessa?)
- pienitalotekeilla
Joo, onhan se pieni mutta budjetti on aika rajallinen, arviolta 2000 euroa voin käyttää tän mökin tekemiseen. Kamiina tietysti lämmittäis mutta lisäisi kustannuksia aika paljon kun tarvitsisi hormin savupiipun ja kamiinankin..
Ajattelin että koko riittänee, sängyn voi tehdä ylös siten että sen saa käännettyä seinälle päiväajaksi ja käännettyä alas kun nukkuu, ja työtaso esim. tämän rakennelman alle vastaavalla tavalla jotta siitäkin kohtaa lattiapinta-alan voi saada käyttöön esim. jumppaamista varten.
1-levyinen keittoliesi, tuoli, ja sähkölämmitin, kattila lautanen ja haarukka ja veitsi, vesiastia..tällaista varustusta suunnittelin.
Ei ole varsinaisesti mukavuutta tai täydellisyyttä hipovaksi siis tarkoitettukaan, vain majoitukseksi paremman puutteessa pahan herkistymisen vuoksi kosteusvauriokämppien seurauksena, mielummin kuitenkin katto päällä kuin teltassa talven pakkasissa vaikka kesällä hyvin meneekin :) - kirwunen1
Kyllä se eristääkin täytyy. Ton kokoisessa pikkkumökissä ihan ylivoimainen olisi SPU, muta koska se on niin arvokasta ehkä Finnfoam joka on melkein yhtä hyvää tavaraa mutta edullisempaa, voisi olla ratkaisu. Jos laitat perinteisen höyrynsulku-villa-levytysratkaisun se paksuutensa vuoksi syö sisätiloja.
Ainoo vaan että tuolla sun budjetilla ei paljon eristellä kaupallisilla eristeillä eristellä.
Siksi melkein sanoisin, että kannattaa sun tapauksessa vakavasti harkita perinteistä sahanpuru/kutteri (1 osa kutteria, 2osaa purua) eristystä. Sisätiloja sekin syö, mutta eristävyys on lähes edullisimpien kaupallisten eristeiden, kuten villan, tasoa.
Halvimmalla saat sen kun ostat tai haet (ainakin täällä meillä maalla saa ilmaiseksi) paikalliselta sahalta tai puusepänverstaalta, mutta myös kaupallista tavaraakin on myynnissä.
http://www.tkk.fi/Yksikot/Talo/abstract/tiiv59.htm
http://www.epira.fi/rutipuru.htm
Parasta tuossa on sen kosteuskäyttäytyminen, vaikka pääsisi kastumaan niin ajan myötä haihtuu kuivaksi jos rakenteet on oikein tehty.- vai ilmaiseksi
Lasivilla ei älyttömiä maksa.
http://www.byggmax.com/fi-fi/prod/virke-obeh-tra/reglar-stomme/isolering-rulle-lambda-40/default.aspx
125mm 4€/neliö, kolmella rullaliisella (n.120e) eristää koko mökin ympäriinsä 125mm eristyksellä ja enmpää tuskin edes tarvii, ei edes lattiaan tai kattoon.
Kun ottaa lähtökohdaksi sisämitat, niin se on ihan sama että onko seinän paksuus 100mm vai 200mm, mitä väliä sillä on?
En todellakaan lähtisi leikkimään millään puruilla... vai ilmaiseksi kirjoitti:
Lasivilla ei älyttömiä maksa.
http://www.byggmax.com/fi-fi/prod/virke-obeh-tra/reglar-stomme/isolering-rulle-lambda-40/default.aspx
125mm 4€/neliö, kolmella rullaliisella (n.120e) eristää koko mökin ympäriinsä 125mm eristyksellä ja enmpää tuskin edes tarvii, ei edes lattiaan tai kattoon.
Kun ottaa lähtökohdaksi sisämitat, niin se on ihan sama että onko seinän paksuus 100mm vai 200mm, mitä väliä sillä on?
En todellakaan lähtisi leikkimään millään puruilla...> Lasivilla ei älyttömiä maksa.
> ...
> 125mm 4€/neliö,
hinta vastaa 3,20 euroa satamillistä. Aika edullista vaikka lambda onkin vain 0,040 (muilla 0,032...0,036). Loppusyksystä ostelin 100-millistä "lähikaupasta" ja vasta Bauhausin hintaan vetoamalla sain hinnan vitosella alkavaksi
- pikkuinentalotekeil
joo hyviä ajatuksia. Jos vain tuota hyvää purua saisi lähistöltä, heinola-jyväskylä väliseltä alueelta. Tutkin tuossa tuota Finnfoam vaihtoehtoa, ei se liian kalliilta vaikuta, kovastihan markkinoivat että rakenne yksinkertaistuu ja eipä tuon kokoiseen tönöön montaa neliötä menisi...mutta väistämättä tulee mieleen "iso kylmälaukku" että sitten sitä asuisi tiiviissä muovilaatikossa :D
En tiedä olisiko siitä haittaa, mutta hieman arveluttaa kun on aika pahasti herkistynyt kaiken maailman kemikaaleillekin, joten vaikka tuossa nyt lukee M1-päästöluokka niin eipä niistä koskaan tiedä kun ei enää normaali ihminen siltä osin itse ole että josko sitten polystyreenitalo olisi paras vaihtoehto :D Toisaalta sen saisi aika helposti varmaan pystyyn, ja tiivistettyä hyvin.
Periaatteessa kai tarvittaisiin vaan riittävä runkorakenne että saa nuo finnfoamit joka puolelta tukevasti kiinni ja tiivistettyä, ja sitten vaan lattialaudoitus, ja jotain voi tietysti laittaa seinien ja katonkin verhoiluksi. Ulkopintaankaan ei mainosten mukaan tarvittaisi mitään levyjä enää, eli ilmeisesti seinien ulkopuoletkin saisi vaikka niinkin helposti kuin laittamalla vaan tuuletusraon ja siihen päälle vaikka vanhaa kattopeltiä niin säästyisi nekin eurot puutavaran ostosta.
Perustukset eivät liene kovin kalliita jos halvalla koittaa päästä. Ajattelin että kaivaisin kohtuullisen kuopan joka nurkalle ja täyttäisin sen hiekkakuopalta haettavalla tavaralla ja sinne sekaan valmiita betoniharkkoja niin että mökki alkaisi lopulta vähintään n 50cm maanpinnasta. Tässä tarkoituksena se että tuulettuisi hyvin eikä tarvitsisi tehdä mittavia maatöitä ja täyttää alustaa sen kummemmin soralla tms.
Jos miettii rakenteen mahdollista yksinkertaisuutta niin tuo finnfoam ei enää tunnu kovinkaan kalliilta jos se vain toimisi tarkoituksessaan. Tuollaiseen tönöön voisin olettaa että riittäisi seiniin ainakin ihan yksi 100 mm kerros tuota tavaraa, pitäähän se kuitenkin lämmittää että ilmakin vaihtuu, katolle sitten ilmeisesti tuplakerros?
Tuosta puruvaihtoehdosta taas, siinä siis pitäisi sitten kehittää keinot saada se puru pysymään siellä rungon välissä, ihan paperillako se onnistuu??
ei tästä tosiaan välttämättä järin hieno tarvitse tulla, metsään sen kumminkin laitan ja kunhan vain saisi paikan jossa asustella ilman että jatkuvasti kipeänä, nyt kesällä ekaa kertaa vuosiin voinut nauttia elämästä kun ulkoillut ja asunut teltassa ja kun ei vuokra-asunnoista tunnu löytyvän sopivaa niin tämä vaihtoehto, vaikkakin vähän karu, kiehtoo kovasti :)- kirwunen
Noinhan se tolla Finnfoamilla menis.
Kutterin suhteen, pikipaperia seiniin on hyvä purun kanssa ei katkase hengittävyyttä ja sit levyt (vanhois taloissahan on pinkopahvit).
Purussa on se, että se saattaa ajan myötä painua kasaan joten jos siihen päädyt kannattaa joku kirja aiheesta lukasta ja jättää paikka esim ikkunanlaudan alle tai katonrajaan tms. mistä sitä saa lisättyä vaikkapa 10-15 vuoden päästä jos mökki silloin on vielä pystyssä.
Mut jos mökki on ajateltu vaan 10 vuodeks, ei tartte ees sitä miettiä.
Purua varmaan löytyy sieltäkin päin joko ilmaseks tai puoli-ilmaseksi. Soittelet vaan sahat ja höyläämöt läpi. Jos pyytävät hintaa, niin tavanomainen hinta täällä meilläpäin 150 kilometrin päässä pyörisi siinä 5-15 euroa motti, mutta tosiaan jos vaivaa viitsi nähdä ja soittaa useampaan paikkaan voi saada ilmaiseksikin kun itse hakee.
Eihän sitä enää käytä muut kuin hevostallit ja perinnetalonrakentajat yhtään mihinkään, nekin vähemmässä määrin.
Suoraan sanoen, sieltä mistä ostat puutavaran tai jos on omista puista, niin missä höyläytät sen, sieltä saat varmasti purun ja kutterin.
Ja tosiaan eristyspaksuus, on se mitä hyvänsä, niin paksuimmillaan lattiaan ja välikattoon.
Mää kumminkin harkitsisin sitä kamiina asiaa kanssa viä toisen kerran tommosen herkistymisen suhteen, siinä on se hyvä puoli että se kuivattaa se puulämpö kivasti varsinkin noin pienessä kopissa ja onhan lämmitys sit paljon halvempaa, jos on keräilyhenkisyyttä, niin jopa ilmasta kun käy maanomistajan kanssa juttelemassa. Olishan se iso osa budjettia, mutta kamina ja valmisteräspiippu onnistunee alta viiden sadan yhteensä.
Itse oon tosin harkinnut vaihtoa kamiinasta pieneen puuhellaan, koska se monipuolistas merkittävästi ruoanlaittomahdollisuuksia mökillä (mulla ei oo sähköjä siellä) ja tommosta halpaa ja pienikokosta oon miettinyt ostaa: http://www.takkamarket.fi/aino-puuliesi-p-106.html
Tuo harkkojen päälle perustaminen tommosen pienen mökin kanssa varmaan on ihan ok.
Nyt kun tarkemmin ajattelee, niin vastaavassa tilanteessa jos puut ei ois omasta (tai siis vanhempien) metästä niin kun mulla viimeks oli niin varmaan tilaisin eristämättömän jalasmökin, ja sitten kun se on tuotu paikalle, tekisin siihen eristykset jos siinä ei oo.
Noi ei paljon uutenakaan maksa, mutta käytettynä nuo on kanssa aika ok hintaisia, tommoset löysin nopealla vilkasulla ja kuorma-auton lavallahan noi vielä kulkee :
http://www.nettiasunto.com/mustasaari/42706
http://www.nettiasunto.com/mustasaari/42706
Sitten on vielä yksi mahdollisuus, eli ostaa käytetty asuntovaunu ja muutamasta rangasta ja pressusta tehdä pieni katos sen päälle, vajaa puolimetriä ainakin pressun ja vaunun katon väliin ilmatilaa. Jos vaunun päällä on pienikin katos, se auttaa kivasti pitämään huolen ettei tule kosteusvaurioita. Eristetyt talvivaunutkin on ilmankierrolla rakennettu niin, että ne ei kostu, ellei tosiaan saumoista tule kosteus sisään, siksi tuo kate päälle.
Tässä mun mökistä 250 metrin päässä on ollut mun sedän asuntovaunu jo toistakymmentä vuotta (eivät varmaan meinaa oikeeta mökkiä rakentaakaan) ja kosteusvaurioita ei ole tullut, tosin vaunun alus on pressutettu ja vaunulle on tehty tosiaan katos ihan peltikatolla.
Joo semmosta mökkeilyä täällä, käytössä nää on siis ihan talvisaikaankin. - mäki-kumpu
tutki jos eristeeksi kelpaa uretaani! paras tuntemani eriste esim. asuntoautossa tai vaunussa.
- pikuinentalotuloss
No kiitos monipuolisesta vastauksesta :)
Tuo puruvaihtoehto alkoi nyt sitten oikeasti kiinnostaa, tässähän voisi päästä aika edullisesti, ja se on varsin tärkeä kriteeri.
Samaten tuo kamiina tietysti kiinnostaisi myös, sehän mahdollistaisi senkin ettei sähköliittymäkään olisi välttämätön, vaan vähän virtaa kuluttavat jutut saisi hoidettua esim. aggregaatilla, lataamalla sopiva akkupaketti täyteen niin siitä pyörisi sitten puhelimet ja läppärit ja sen sellaset aika pitkään :)
Vesien kanssa en ajatellut siellä lotrata, lukuunottamatta keittämistä ja siinäkin tietty kannen kanssa, peseytyminen etenkin talvella tuottanee oman haasteensa, mutta sekin järjestettävissä ulkosalla, keittää vain vettä riittävästi ja käyttää vettä säästäen :) Sopivan puukuorman vaan tilaa hyvissä ajoin niin luulisi pärjäävän tällä suunnitelmalla mainiosti, ja lähde kun on kantomatkan päässä niin vesihuoltokin turvattu.
Katsoin hieman noita kamiinoita, tuskin näin pieneen tilaan yksikään on suunniteltu, mutta ei kai vara venettä kaada..tässä olisi liesikin samassa:
http://www.harvia.fi/products?lang=fi&gid=218
Kenties tuollaisten kanssa hormiin voisi vielä yhdistää vedenlämmittimen niin saisi lisää hyötyä polttopuista ja samalla lämmintä vettä ulkona peseytymiseen, puhumattakaan veden hyvästä lämmönsitomiskyvystä.
en tosin tiedä riittääkö tuollaisten massa siihen että tällainen koppi pysyisi aamuun asti lämpöisenä edes 12 asteeseen, se olisi vielä ihan ok :)
Sitten pitää vain selvittää minkälainen hormiratkaisu olisi yksinkertaisin ja halvin tähän boksiin sitten saada. - kirwunen
Tällaiseen pikkumökkiin varmaan helpoin ja edullisinkin ratkaisu on teräspiippu tai valmispiippu, esim
http://www.harvia.fi/products?lang=fi&gid=289
http://www.kastor.fi/index.php?option=com_etusivu&view=etusivu&Itemid=28
Itseasiasssa tuo pieni Kirvu kamiinakin, jonka aiemmin mainitsin, on pieneen mökkiin jo hyvin tehokas, minä lämmitän sillä pikkumökkiä, joka on kuitenkin selvästi isompi kuin tuo sinun mökkisi tulisi olemaan (mulla 27m2). Siinä on myös yhden levyn liesi ja hinta on tosiaan vain alta kahden ja puolensadan. Mun mökki on ollut lämmin niin, että jos on 24-25 illalla, aamulla on vielä ton antrasiitin kanssa 17-19 vaikka mimmoset pakkaset olisi ulkona. Joskus ymmärrän lämmittää myös maltillisemmin, siihen 20-22 ja sittenkin on 15-20 aamulla.
Uskoisin tuon harvian ratkaisun tekevän kopista saunan, sillä suunnittelemasi mökin neliömäärä on niin pieni.
En tiedä, mutta luulen että hormiin kiinnnitettävä vesisäiliö toimisi teräshormin kanssa ihan yhtä hyvin kuin kiukaankin.
Keittiöliesiä on myös saatavina ihan integroidun kuumavesisäiliön kanssa.
Helpoin tapa varmistaa että kamiina on kuuma aamuun asti on tosiaan viimeiseksi pistää sinne puitten perään antrasiittia eli kivihiiltä. Se riittää noin 5-6 tunniksi joten aamulla on vielä lämmintä.
Antrasiitti on kalliimpaa kuin puu, mutta niin edullista verrattuna käyttömäärään, että se ei kukkaroa liikaa rasita. Antrasiitti laitetaan punahehkuisen hiilloksen päälle ja se siis hehkuu samaan tapaan aamuun asti.
Tämä seuraava todennäköisesti menee sun budjetin yli, mutta kamiinalla ja tällä pärjäisit varmasti ja mökkisi pysyisi lämpymänä vaikka olisit välillä reissussakin viikon tai pari.
Tätä Lietsoa ei itselläni vielä ole, mutta aion kyllä ennen talven tuloa ostaa itselleni ja laittaa mökkiin samassa yhteydessä kun vaihdan kamiinan lieteen, minusta aivan huima innovaatio.
http://www.lietso.fi/periaatteet_main.html
Sähkön tuottoa tosin tuosta ei saa, joten läppärin ja kännykän lataamiseen tarvitsisit aurinkopaneelin kanssa ja tai aggregaatin. - ystävällisesti
Hullua intoilla uuden rakentamisella mulla koira kuoli ja saat 900 € sen kopin ja takaan, että pitää lämmön. Mitta vain vähän pienempi n. 130 cm leveä ja pituus 190
- koppero
Kannattaako moista koppia lähteä rakentelemaan, osta käytetty työmaakoppi tai joku vastaava valmiiksi eristetty pyydys niin pääset paljon helpommalla!
- liiterin rakentanut
Tee lankusta salvostamalla tuplaseinät. Eristeeksi turvetta.
- pikkuinentalotulossa
Lankusta salvostamalla tuplaseinät, eristeeksi turvetta, mielenkiintoista.Lueskelin tuossa että turve vielä kaikenlisäksi "niin hapanta ettei homehdu" ja on hygroskooppinen materiaali ja kohtuu edullistakin.
Ainoa asia joka tuossa ratkaisussa sitten maksaisikin vähän enemmän on tuo rakenne johon menisi varsin paljon puutavaraa...eli siis sisäpuolelle vaikkapa 50x100 mm lankkua, katsoin että sen hinnat ovat siinä 1,3 euroa metriltä, eli neliömetrille voisi laskea sellaisen 15 euron hinnan...ja koska lattia katto 4 seinää tekisi n. 28 neliötä laskennalisesti niiin hintaa tulisi n. 450 euroa.
ulkopuoli sitten vielä isompi, kaipa tuota turvetta kannattaisi ainakin 15 senttinen kerros välissä olla. Ehkä ulkopuolen voisi tehdä sitten 22-millisestä peruslaudasta, sellaista voisi saada 50 sentillä metri niin hinta ulkopuolelle pysyisi kurissa. Eli tuollaisesssa ratkaisussa ei tarvinne mitään sen kummempaa, puut reunoilla ja turpeet välissä, sisäpuolen lankut toimivat samalla tukevana sisäseinänä ja ulkopuolen kehikko suojaa säältä ja tuulelta?- Tökkiyön Konjamiinit
Jos todella, siis todella halvalla pitää päästä, niin haepa erä- ja retkeilyhenkisiltä keskustelupalstoilta hakusanalla tökki.
Lappi on täynnä tökkejä, joissa on nukuttu jopa -30 - -40 asteisina öinä.
Ja tarvikkeet kannattaa metsästää ilmaiseksi purkulavoilta.
- noin pienessä helposti tukehtuu
- noin pienessä tulee hulluksi ("yksiösyndrooma", oltava kaksi huonetta)
- epäilyttävät nuo ylihintaiset ekovillat taloudellisuuteen pyrkiessä?
- purun kanssa perinnerakentaminen eli väärinrakentaminen ilman kosteussulkua on riskaabelia
- purun lämmönjohtavuus esim. 0,055 huonompi kuin kivivilan 0,032-0,035- Rrane
Olet ilmeisesti sama kaveri joka aikoi ensin rakentaa 30 m2 mökin. Jos tosissaan tuollaista koijaa kyhäät, niin kanattaa rakentaa ihan "oikeaoppisesti" kunnon rakenteilla ja eristeillä. Ei välttämättä aivan omakotitalon luokkaa. Seinät villaa 20 cm, lattia 30cm ja katto 30 cm. Vuorivillaa vaan, höyrynsulkumuovit, tuulensuojalevyt ja tuuletusraot. Kaikki kohdalleen. Katso rakenne Parocin tai Rockwolin sivuilta. Tuuletukseen suosittelen n. 50 euron liesituuletinta. Yksi korvausilmaventtiili ja ilma ulos liesituulettimen kautta. Puukaminaa et noin pieneen kämppään saa mahtumaan. Ja vaikka mahtuisikin niin puiden poltosta saisit varmasti haitallista savua ja pienhiukkasia hengityselimiisi. Lämmityslaitteeksi 1500-2000W öljytäytteinen sähköpatteri.
- Rrane
Kattoon meinasin kirjottaa 40cm mutta tuli kirotusvirhe. Varmaan se 30 cm myös riittää. Lämpöhäviö on kuitenkin katon kautta suurin joten sinne sitä eristettä tarvitaan eniten. En ole mikään kivivilla-kauppias mutta ns. ekovillat ja samoin uretaanieristeet on paljon kalliimpia. Lasivillaakin voit tietysti laittaa jos halvalla saat.
- hieman suurempi?
Rrane kirjoitti:
Kattoon meinasin kirjottaa 40cm mutta tuli kirotusvirhe. Varmaan se 30 cm myös riittää. Lämpöhäviö on kuitenkin katon kautta suurin joten sinne sitä eristettä tarvitaan eniten. En ole mikään kivivilla-kauppias mutta ns. ekovillat ja samoin uretaanieristeet on paljon kalliimpia. Lasivillaakin voit tietysti laittaa jos halvalla saat.
Minusta noin pieneen mökkiin on ihan turha alkaa laittamaan satoja millejä eristetä, suurin lämmön hukka tulee vuotona ovista ja ikkunoista ja ilmanvaihdosta.
Ja toisekseen, samalla vaivalla tekee hieman suuremmankin tuvan, vaikka joku 3x4m, vai onko tuolle 2x2,5m mökille joku perusten kunnan rakennusjärjestyksessä, eli saisi tehdä ilman rakennuslupaa tms? Usein rakennuslupavapaus menee siinä vaiheessa kun mökkiin tulee piippu, eli ehkä kannattaa sekin ottaa huomioon.
- liiterin rakentanut
"Rakennuksen käyttöiäksi ei ole suunniteltu kovinkaan montaa vuotta..."
Kierrätettävyys on siis tavoiteltava ominaisuus. Kotelorakenne salvostetuilla lankuilla ja laudoilla. Ehkä kannattaa tehdä ulkopuoli lankusta ja sisäpuoli laudasta. Eristeeksi voi kerätä myös maatumatonta sammalta, jos on jossain lupa kerätä. Rahkasammal on joutuisaa kerätä. Eri sammalia voi sekoittaakin.
Lämmityksen voi tehdä mukavasti kaukolämmöllä. Tehdään tehokas varaava tulisija niin kauas paloturvalliseen paikkaan, että ei ole ongelmia. Tulisija katetaan maa-aineksella niin, että se pysyy lämpimänä vuorokausia, kun on hyvä tuli siinä ollut. Eli eräänlainen maauuni on mielessä. Vesipatteri tupaan ja patteritermostaatti. Väljät putket tulisijaa kiertämään maa-aineksen sisään. Myös tulisijaan voi sijoittaa rinnakkaiskierron, mutta se niin että se tehostaa lämmön siirtymistä maa-ainekseen lähelle varsinaista patterikiertoa. Kiehuminen kuumassa putkessa tekee säädön 100 asteeseen. Kaikki onnistuu luonnollisella kierrolla. Vaatimattomat paisunnat tarvitaan.
Tekisin hieman isomman saman tien kuitenkin mökistä. Salvoksien määrä ei muutu ja niiden tekeminen tuossa vie aikaa.
Aivan oikeasti olen tehnyt liiterin 9 m2 lankuista salvostamalla tasakertaan asti. Havaitsin rakentamisen tehokkuuden mainioksi. Tein palikat mukavasti väljälle nurmelle kasaamalla ja kannoin sitten lopulliseen sijoituspaikkaan pihanreunan kasvillisuuden sekaan. 9 m2 on jo oikea huone.
Salvostaessa huomasin tuplarakenteen aivan oivalliseksi tehdä siinä samalla. Salvokset syntyvät käsisirkkelillä. Lankut asetellaan vaikka 5 kpl kerralla sahattavaksi vinkalla yhteen. Salvoksen syvyys on neljännes lankun leveydestä. Sirkkelillä vetäistään sentin siivuiksi salvos. Taltalla taitetaan pois lisut ja viimeistellään uran pohjaa samalla.
Tapitusta tarvitaan metrin välein. Porasin 12 mm reikiä. Sirkkelillä tein katajasta soiroa ja tappeja, joka mahtui nahkeasti vasaralla napauttamalla reikään. Seuraava lankku siihen tapitusten päälle ja hiukan vasaraa, jolloin tappi teki merkin lankkuun. Ja siihen taas vastinereiät tapeille. Kaikki osuivat aivan hyvin. Kantikas tappi antaa myöten sen millin mitä poraus vetelee.
Nurkat kannattaa pakottaa pystypuilla. Rakenne voi pyrkiä kiertymään.
Lattiakannatukset saa alimman lankkukerran monistuksella. Reunalle tuplalankku.
Voisin sanoa, että tuli nautiskeltua liiterin teossa. Salvostetun rakenteen etu on aivan valmis seinä kertatyöllä ja mahdollista rakentaa palikat ensin toisaalle. Muinainen hirsirakentaminen on ollut erittäin tehokasta.- turvetta seiniin?
Kuullostaa oikeasti älyttömän työläältä ja hitaalta tehdä. Tavallisessa rungollinen tavallinen lauta-/vanerimökki nousee nopsaan tuollaiseen tuhtaamiseen verrattuna ja lopputulostkin on parempi.
- liiterin rakentanut
turvetta seiniin? kirjoitti:
Kuullostaa oikeasti älyttömän työläältä ja hitaalta tehdä. Tavallisessa rungollinen tavallinen lauta-/vanerimökki nousee nopsaan tuollaiseen tuhtaamiseen verrattuna ja lopputulostkin on parempi.
Päivässä tekee osat tasakertaan asti. Lopputulos on mukava katsella.
- Vai niin ...
liiterin rakentanut kirjoitti:
Päivässä tekee osat tasakertaan asti. Lopputulos on mukava katsella.
Aika kova tekijä olet.
Jos seinän korkeus on 2,2m ja lankun korkeus 100mm, niin siihen menee vähintään 176 lankkua, plus sitten se lisää mitää tule aukkojen tekemisestä.
16 työtunnin aikana yhden lakun tekemiseen ja paikoilleen laittamiseen menisi keskimäärin vähän reilu 5 minuuttia, jos ei tarvi pitää taukoja.
Sanoisin että tekemätön paikka yhdelle miehelle. - liiterin rakentanut
Vai niin ... kirjoitti:
Aika kova tekijä olet.
Jos seinän korkeus on 2,2m ja lankun korkeus 100mm, niin siihen menee vähintään 176 lankkua, plus sitten se lisää mitää tule aukkojen tekemisestä.
16 työtunnin aikana yhden lakun tekemiseen ja paikoilleen laittamiseen menisi keskimäärin vähän reilu 5 minuuttia, jos ei tarvi pitää taukoja.
Sanoisin että tekemätön paikka yhdelle miehelle.Mikä pöljä tekisi kakkosnelosesta? Miten päädyit tuollaiseen lankkumäärään? Vaakaanko ajattelit asennettavaksi?
5-tuumaisia menee 2,2 m korkeuteen 70 kpl. Jos noita on 7 kpl vinkoilla yhdessä, syntyy salvokset kymmenen paketin käsittelyllä.
- eljii
Vaatiikonhan rakenusluvan ja jos, saako tuollaiselle ylipienelle ja vajaasti varustetulle
- tuskinpa
Pitää tehdä jalaksille, vain harva kunta vaatii rakennuslupaa jalasmökille.
- Rrane
Mökin saa tavanomaisilla rakennustarvikkeilla helposti kestämään vuosikymmeniä. Vesikatolla on tässä tärkein merkitys. Jos rakennus pitää veden, niin mökki kestää. Jos halutaan terveellistä asuintilaa, ei ole järkeä suunnitella hetken päästä vuotavaa kattoa. Jos jalasmökki on terve rakenteiltaan, sen voi vaikka myydä muutaman vuoden päästä työmaakopiksi tai vaikka kesämökkiläisen vierasmajaksi.
- pikkuinentalotulossa
Katsoin hieman määräyksiä ja näyttäisi siltä että alle 20 neliöinen rakennus vailla pysyvää tulipesää ei vaadi kummempia lupia, ilmoitus riittää, kun ei olla kaava-alueella.
Kyllähän tuota sammalta näyttäisi maastosta hyvin löytyvän kun tutkailin ja vaikuttaisi hyvältä eristeeltä. Täällä myös joku kirjoitteli vahvistusta ajatukselleni että noin pienessä tilassa eristepaksuuksien merkitys ei ole niin suuri kun esim. ilmanvaihto vie suhteellisesti paljon enemmän energiaa kuin rakennuksen vaipat verrattuna tyypilliseen taloon.
Erittäin mielenkiintoinen tuo kaukolämpöidea :D Mutta hyvä ajatus, olen kyllä huomannut että puunkin poltto ja esim. suoraan ilmaa kuumentava sähköpatteri aiheuttavat nekin ongelmaa mulle, joten sellainen öljytäytteinen sähköpatteri olisi paras jos sähköä on saatavavilla, muuten pitänee rakentaa oma kaukolämpölaitos :D
Tässä vielä mietin sitä koijan rakennetta, mukavan tarkasti tuli selostus siitä miten tuo salvaustyyli toimisi ja siinä tietysti kyllä ainakin näin lukiessa herää fiilis että onpa paljon hommaa, joka lankun päähän kolot ja vielä tapituskin metrin välein, ja kun lopulta on seinät valmiina niin vielä isompi vastaava siihen ympärille...entäpä jos tekisi vain lankuista rungon ihan naulaamalla ja siihen sitten molemmin puolin laudat ja välin täyttäisi sammalella, olisiko tässä nyt muuta huonompaa kuin vaikeampi purkaaminen? Tietysti tuo olisi erinomaista että talon voisi kasata ja purkaa myös myöhemminkin. - liiterin tehnyt
Tuplarakenne on tehtävä siinä samalla. Eli salvoskoloja tulee lautojen ja lankkujen päihin 2 kpl puolellensa noin 15 sentin ja 25 sentin päähän päästä lukien. Noin tulee 10 sentin eristysväli, kun mitataan salvoksen reunasta reunaan. Seinä nousee kotelorakenteena koko ajan. Muutaman kerroksen välein sullotaan rakoon eristettä. On myös tehtävä sidontaa kotelorakenteen läpi. Lauta alkaa muuten antamaan myöten eli pullottaa. Pullottaa vaikka käyttäisi lankkua. Sidontaan sopii väleihin lyödyt naulat ja wanhanajan paimenlanka sinne tänne. Vasaroidaan puun tasaan.
Pienen mökin idea on aivan hauska. Miksei siitä tekisi myös hyvän näköistä?
Lankuista voi viistää kulmia pois noin sentin verran näön vuoksi. Juttu onnistuu 25 euron yläjyrsimellä 45 asteen terällä aivan kevyesti. Yläjyrsin pitää vain lukita niin, ettei tarvitse painaa koko ajan. - pikkuinentalotulossa
Joo, eli siis kuinka kauan arvioisit että tuollaisen seinärakenteen tekemisessä menisi jos puutavaraa on valmiina ettei tarvitse sitä haeskennella? Kahdestaan kaverin kanssa tehtäisiin.
Osaisitko selittää tarkemmin miten tuo rakenne siis tarkoitus tulla, ihan jos lähdetään siitä että minulla olisi 4 kulmassa betoni/kivipilarit tasossa...ja tuollainen seinärakenne sitten, mites nuo alapohjat ja tukirakenteet ja yläpohja tuohon tulee?- pikkuinentalotulossa
Ja taisit kirjoittaa aiemmin että lankut ulkopuolelle ja laudat sisäpuolelle? Itse ensin ajattelin että päinvastoin, että paksummat sisäpuolella antaisivat hieman hirsityyliin lämmönvarauskapasiteettiakin mutta kenties laudat ovat sitten liian heikkotekoisia ulkovaipaksi suoraan eristekerroksen päälle? Eli siis ymmärsinkö oikein, jotain 50 x 100 mm lankkua ostan ja sitten 22 x 100mm? VOiko olla vajaasärmäistä, näyttäis olevan halvempaa :D
- liiterin rakentanut
pikkuinentalotulossa kirjoitti:
Ja taisit kirjoittaa aiemmin että lankut ulkopuolelle ja laudat sisäpuolelle? Itse ensin ajattelin että päinvastoin, että paksummat sisäpuolella antaisivat hieman hirsityyliin lämmönvarauskapasiteettiakin mutta kenties laudat ovat sitten liian heikkotekoisia ulkovaipaksi suoraan eristekerroksen päälle? Eli siis ymmärsinkö oikein, jotain 50 x 100 mm lankkua ostan ja sitten 22 x 100mm? VOiko olla vajaasärmäistä, näyttäis olevan halvempaa :D
Tein liiterin 125x50 lankusta. Kannattaa piirtää vähän paperillekin.
Kannatuksia tein 9 kpl maasta pilariharkoilla 0,5 m maasta. Lattiakannatukset saa alimman lankkukerran monistamisella. Luultavasti lankku ulkopuolelle sietäisi paremmin sadetta. Sisäpuolelle voi laudan pintaan vetää vaikka rakennuspahvin. Sen voi kiinnittää yläpäästä ja alapään jättää irti ja painottaa rimalla. Rakenne laskee.
Tuollainen rakentaminen opettaa kun tekee vain. Ensin voi tehdä nurkkapaloja pätkistä, jolloin asia onkin jo selvä. Samalla voi harkita salvostaako lautoja läpi asti. Kun laudat ovat sisäpuolella, riittää nimellinen kolo lankuissa. Laudoissa tietenkin keskenään on salvos.
Jigissä tehdyt lankku- ja lautapalikat ovat nopeita tehdä. Eli tukevat ohjurit on tehtävä sahauspenkkiin. Sen jälkeen juttu on aivan selvää. Pystypuuta ei voi sitten naulata rakenteeseen kuin yhdestä kohtaa. Ovipieletkin on tehtävä pulttaamalla nahkeasti soikeitten reikien läpi tai jotenkin muuten irtonaiseksi. Kosteudestakin rakenne nousee ja laskee.
- liiterin rakentanut
Tämä juttu juontaa siitä, että harkinnassa oli/on pieni taukotupa jonnekin järven rannalle. Tuvan voisi tehdä kotipihaan ja kanniskella sitten olkapäällä lopulliseen sijaintiinsa.
Eristeet saisi metsästä ja soilta pärekopassa rahtaamalla.
Muuten mainio lattia tulee laudasta syrjällään. Meneehän siinä tavaraa, mutta usein lautaa on. Voi käyttää hukkapätkinäkin tehokkaasti. Liiterissä jätin joka toisen laudan pois eli asensin vain palikoita erottamaan. Ilma kiertää. Asumiskäytössä saadaan 100-125 mm puuta noin, samalla eristeeksi. Pintaan huopa estämään nopea ilman virtaus raoista. Pingotetaan reunoille. 100-125 mm lauta syrjällään kantaa harvalla kannatuksella eikä notku. - Rrane
Kunnollinen eristys tarvitaan energian säästön lisäksi myös asumismukavuuden vuoksi. Pieni tuulikaappi voisi olla paikallaan, jotta yksi ovenavaus ei jäähdytä kämppää hetkessä. Suosittelen edelleen ihan normirakentamista. Alapohja 50x200 lankuista eristeineen jne. Muuten runkoa kakkosnelosesta ja kaupan eristeistä.
Jos päädyt tuohon salvoslautahommaan niin ilman muuta se lautakehä sisäpuolelle ja pystylaudat ulkoverhoiluksi. Näin pysyy sadevesi pois eristeistä.- liiterin rakentanut
Ei. Mitä hiton pystylautoja tarkoitat?
- Rrane
Tarkoitan perinteistä rimalautaverhoilua. Yhtä hyvin käy tietysti vaakaponttilauta mutta sahapinnalla oleva 22x100 lauta on edullisempaa. Kokoleveät alimpanana olevat laudat voivat olla vajaakanttisia. Salvoslauta ei ulkoverhouksena pidä vettä ellei ole tehty pontatusta laudasta ja silloinhan se taas maksaa turhan paljon.
- MF35
Matkailuvaunujen eristeet ovat 2,5 - 3,0 cm- luokkaa ja ikkunat eristävät vielä huonommin. Kovalla pakkasella 11 kg kaasupullo riittää 3 päivää lämmitykseen. Täyttö maksaa 20-30 eur.. Erittäin kallista asua matkailuvaunussa.
Luonnosta kerättävät materiaalit eivät sovi monille aineille herkistyneille - oletus, jossa on pohjaa omista kokemuksista. Homeet, sienet, siitepölyt ja miljoona itiötyyppiä kerättyinä rakenteisiin, kaukaa kiertäisin.
Talotohtori Panu Kaila on tehnyt kirjoja, joita kannattaa tutkia. Höyrysulku tuhoaa rakennuksen yksinäänkin ja vaikeasti kuivuvat villat täydentävät tuhon.
Muutaman vuoden niiden kanssa rakennys kyllä pysyy hyvänä. Mutta asuupahan muovipussissa kuitenkin.
Hengittäva selluvilla voisi olla hyvä. Siihen on lisätty booria, joka on ainut tunnettu homeen kasvua ehkäisevä aine. Hengittävyys tarkoittaa kosteuden imeytymistä läpi ja kuivumista. Ilmatiivis seinän tulee olla, ei kosteustiivis.
Sinertävä muovinen eristelevy (Finfoam tai mikä lie) antaa saunaan jonkin kemikaalin hajun ollessaan lattiavalun alla. Samaa n. 2 cm levyä laitoin kesämölin ikkunan väliin talveksi. Kevätaurinjon paistaessa otin levyn pois ja totesin saman kitkerän tuoksun. Nyt voimakkaana lämpimässä ikkunavälissä.
Suunnittelmasi rakennus vaikuttaa muodostuvan hyvikin pitkäikäiseksi. Kestää kymmenkertaisesti verrattuna nykytavoilla tehtyihin rakenteisiin.
Ainakin seuraavat seikat tuhoavat rakennuksen: Tasakatto, loivakatto, kosteutta läpäisemätön (ja huonosti kuivuva) eli hengittämätön eriste, laattaperustus, anturat maata vasten vaikka muovilla eristettynä, salaojat (tukossa jossakin vaiheessa ja anturan vieressä kulkeva vesi on liian lähellä), kellari, upotus rinteeseen, rakennus vähemmän kuin puoli metriä ympäristön yläpuolella.- Vaunun kannalla
Asuntovaunusta:
Olen tosiaan juuri tuossa vaunussani asunut vuoden avioerotouhujen jäljiltä talvi mukaan lukien aivan kokonaan, mutta silloin olin kiinni sähkötolpassa leirintäalueella. Jos on vesikiertoinen keskuslämmitys ja sähköpatruuna, niin leirintäaluueelle vaan parkkiin ja tolppaan kiinni. Tosin nykyisin ottavat sähköstä sikahintaa, yleisesti sen 25 senttiä / kwh.
Reissussa ollessa mulla Kabessa -20 asteen pakkasilla 11 kg kaasupullo kestää n. 5 vuorokautta -1 vrk (jääkaappi, liesi tms mukaan lukien). Kustannushan on paikasta riippuen 15-25 euroa pullo, uskoisin että pysyvästi asuva valitsisi paikan jossa on se n.15... ja 2-3 pulloa pitää olla sitten boksissa.
Mutta joo, 100-150 euroa kuussa menee vaunun kanssa etelässäkin lämmityskustannuksiin, siitä ei pääse mihinkään käyttää sitten sähköä tai kaasua tai molempia (jos on -30 eikä halua olla koko ajan makuupussissa, täytyy käyttää molempia).
Mun mielestä talviasua kannattaa vain tosiaan vaunussa jossa on nestekiertoinen keskuslämmitys ja jos on mahdollisuus sähköön liittämiseen, niin sähköpatruuna.
Reissukäytössä myös Trumat ym. ilmalämmittimet on hyviä, kun ne ovat nopeita puhkumaan kylmästä kuumaksi, mutta jos vaunu on koko ajan lämpymänä niin vesikiertoinen on ylivoimanen.
Paljonko niitä kylmiä (-20 astetta) päiviä sitten Lahden suunnalla on, sitä en osaa sanoa. Veikkaisin alle 20 noin kylmää / vuosi, tuskin enempää.
Mutta lämmityskustannushan ei ole hirvittävän merkityksellistä aloittajan tilanteessa, missä sossu toimii maksajana. Sossu varnastikin maksaa myös leirintäalueen kausipaikan, sillä asumisen turvaaminenhan on yksi niiden perusjutuista.
Itse kävin aikanaan vaunussa asuessakin töissä, mutta tiedän asian, sillä samalla alueella talvehti muutama muukin vaunu ja niissä parissa asui pitkäaikaistyötön henkilö joille kanssa toimeentulotuki kuittasi kausipaikan ja lämmityskustannuksia.
Jos vaunulla on pressukate siten, että katon päällä on riittävästi tilaa ilmakierrolle ennen pressua, niin vaunuthan on erittäin terveellisiä paikkoja asua. Niissähän ilmakierto on järjestetty paremmin kuin varmaan suurimmassa osassa asuintaloja, jos vaunuilija ei typeryyksissään mene liiaksi tukkimaan.
Mutta mitään herkkua asuminen ei ole, ei vaunussa eikä pikkumökissä ilman mukavuuksia. Vaunussa kuitenkin on parempi, on wc, on kaasuliesi ja monesti kaasu-uunikin. On keskuslämmitys ja kunnollinen vuode. Lerintäalueilla pääsee suihkuun, voi pestä vaatteet eikä tarvitse koko ajan olla yksin.
Itse siis valitsisin vastaavassa tilanteessa asumispaikaksi ilman muuta vaunun ja vasta jos se ei toimisi, niin seuraavaksi talveksi sitten se mökki (ja vaunun myynnistähän sitten saa rahoitustakin). - Vaunun_eristys
Nämä kommentit oli kyllä kullan arvoisia.
Ite olen myös suunnittelemassa vaunuelämää, kun ei ole mitään järkeä maksaa 500-700€/kk vuokraan ja asua jossain kuppasessa yksilössä apinoitten ja ählyjen keskellä. Asut isossa kivitalossa, jossa naapuri ei ees moikaa takasin ja ketään ei kiinnosta sun tekemiset pätkän vertaa, eipä sillä että itteekään naapurin asiat paljon mieltä painais.
Käytiin tänäkesänä koittamassa tuota karavaanielämää 2500km ja nykyiset leirintäalueet on pyykinpesu ja saunamahdollisuuksineen ihan loistavia paikkoja ja porukka tervehtii iloisesti ja juttuseuraa löytyy aina jos ite haluaa. Ranta on vieressä ja pubissa voi käydä kaljalla jos mieli tekee. Mitenköhän lienee sitten kun leirintäalue "suljetaan" ja saako sinne noita vuosipaikkoja ja pääseekö huoltorakennuksiin pesemään pyykkiä ympäri vuoden ?
Eniten tuo kaasun kulutus tosiaan on askarruttanut pakkasilla ja eristyksen riittävyys vaunussa talvipakkasilla. Ajattelin, että kumpi lie tulee halvemmaksi, löpöä aggrekaattiin ja sillä vaunu lämpimäksi vaiko kaasulla 24/7 ? Tietenki jos sähköpaikalla, niin sitten siitä roikalla.
Jos ensimmäisen talven ketkuttaisi tuolla perusvaunulla ja seuraavana kesänä ottais vaunusta sisukset ulos ja heittäis ympäriinsä 70mm finnfoamin lisäeristeeksi. Tekis kyllä mieli laittaaa 140mm, mutta voi syödä liikaa sisätiloja. Väliseinien korkeutta pitää vähän säätää ja tuunata noita kalusteita kun laittaa ne takasin, mutta luulis tuon yhdistelmän jo puolittavan enegiahukan jos ei enemmänkin.
Ikkunoille ja ovelle ei oikein mahda mittään, niistä se lämpö karkaa, jos ei vaihda kolmekerroslaseihin
Muutaman tonnnin kun sais säästettyä, voiskin ostaa 2ha palstan ja sen jälkeen ei tarvi maksaa vaunupaikasta ja saa luukuttaa agregaattia niin paljon kun haluaa.
Vois pari konttia ottaa tontille varastoksi ja autonkorjaushalliksi.
- liiterin rakentanut
Miten rahkasammal allergisoi?
- pikkuinentalotulossa
No tossa itseasiassa keräsin sitä sammalta, kuivatin auringossa ja otin telttaani..innoissani siinä olin ja jatkoin hommiani kunnes vähän ajan päästä rupesikin nokka vuotamaan oikein kunnolla ja sellanen fiilis että kyllä lähti sammalet äkkiä pihalle :D En tiedä oliko rahkasammalta, sellasta ilmavaa höttösammalta jota sai helposti napattua, aika pölisevää se ainaki oli kuivana ja kyllähän niidenkin elämäntehtävä on lisääntyä ja lähettävät itiöitä..
Mutta joo alkaa kyl tuntua että onko sitten mikään eriste hyvä, nyt sit ton sammalen hylkäsin, tuntuu vaan et joka eriste on omalla tavallaan ongelmallinen...selluvillastakin 20% booriyhdisteitä, en tiedä tuleeko niistä sit ongelmia...mineraalivillojen sidosaineena fenoliformaldehydihartsi...joo ei kiitos..no aikaisempi kirjottaja sano että finnfoam pisti oireilemaa...no ei sit siihenkään viitti rahoi hassata...pellava...mistäs sen tietää ettei oo homehtunu jo pellolla koko kasa...aika vaikeeta, ehkä se pitää vaan koittaa jotain ennen talvea :)> tuntuu vaan et joka eriste on omalla tavallaan ongelmallinen
minä pistäisin mineraalivillaa, se tiivistyy kivasti koolausten väliin
oikeaoppisen rakentamiseen kuuluu sisäpuolinen höyrysulku (muovi- tai alumiinikalvo), eiköhän se pidä villan sideaineitten tuoksut pois sisäilmasta- sama amieltä
as77 kirjoitti:
> tuntuu vaan et joka eriste on omalla tavallaan ongelmallinen
minä pistäisin mineraalivillaa, se tiivistyy kivasti koolausten väliin
oikeaoppisen rakentamiseen kuuluu sisäpuolinen höyrysulku (muovi- tai alumiinikalvo), eiköhän se pidä villan sideaineitten tuoksut pois sisäilmastaKyllä, muovi sisäpintaan, niin eristeiden pölyt ei tule sisälle. Panokailottajat voi tehdä itse omat juttunsa miten haluaa.
- FM35
K-kauppa myi sinertävää erostettä. Agrimarket myy tiiviimmän oloista valkoista umpisoluista ja vettä imemätöntä, joka ei ainakaan kylmänä haise. En muista oliko se sinertävä Finfoamia merkiltään.
Itse ottaisin luultavasti sahajauhon eristeeksi. - zxcczx
Itse ehkä rakentaisin rungon 2x5:sta ja pulpettikaton. Kattoon max 25cm eristettä (kivivillaa). Lattiaan 10-15cm finnfoamia. Oveen tuloilmaräppänä ja seinään ylös luukku poistoilmaa varten.
Luulisi 600w-1000w lämmittimen riittävän tuollaiseen koppiin kovimmillakin pakkasilla. Meillä mökillä 40 krsm2 ja laskettu lämmitystarve max 2kW. Seinissä villaa 12.5 5cm... - liiterin rakentanut
Mielenkiintoinen ja varmasti allergiavapaa on savi. Lämmöneristävyys tulee saveen sekoitetusta olkisilpusta.
Toisenlainen savirakentaminen tapahtuu olkipaaleista. Ladotaan eristysrakenne paaleista ja rapataan savella. Saveen sekoitetaan hieman sementtiä. - Mök-ki
Mökissä 100 mm karhuntalja seinissä ja kolme n, 12 millin puukuitulevyä. Betonilaatan päällä 15 cm karhuntaljaa ja välikatossa 20 cm. Lämmitysteho on sähköpattereissa 75 W/m² ja on riittänyt.
http://www.rakentaja.fi/index.asp?s=/Suorakanava/keskustelukanava/keskusteludetail.asp?id=6978
5 x 85 = 425. Kuusisataa wattia riittänee hyvin viidelle neliölle.
On pientä kokemusta ilmanvaihdosta: Katonrajassa venttiili ja n. metrin korkeudella toinen. Hyvin toimii. Toisessa huoneessa tuloilmaventtiili on 30 cm korkeudella ja lattiaveto on karmea. - MF35
Lueskelin Panu Kailan tekstiä, sieltä pari seikkaa.
Hengittävässä terveellisessä seinässä olisi sisäpintana käsittelemätön hirsi, eriste puukuituvillaa 250-300 mm. Eristeessä ristiinkoolaus ja lämmönjohtumisen estämiseksi huokoinen kuitulevy koolausrimojen välissä. Sitten tuulensuojalevy ja ilmarako. Vielä pystylauta peiterimoilla.
Missään ei ole höyrysulkua. Em. seikat Kaila antoi vastaukseksi jonkun kysymykseen miten saisi 13 cm- paksuisen hirsiseinän lämmönpitäväksi. Puukuituvilla on tiettävästi halpaa eikä paksuudessa kannata säästää.- ihan vapaasti
Panokailattoja saa rakentaa omat pomminsa ilman höyrysulkuja ja sivellä sitten vielä homeenhoukuttelumaalia pintoihin.
vanhemmissa hirsiseinissä tilkkeet pilaavat huoneilmaa, mutta ilmeisesti puhutaan uudesta seinästä
paksuutta tuolle seinälle tulee, mutta voisi kosteusteknisesti ehkä toimiakin jos sisäpuolen sattuisi saamaan ilmatiiviiksi. Varmuuden vuoksi on eristeesstä ulospäin oltava hyvä höyrynläpäisy. (Minä pistäisin höyrysulun, kaikki eristeet ovat kuivina tehokkaimmillaan)
puukuituvilla "tiettävästi" halpaa? Minun tietoni on päinvastainen mutta vertaile nettirautakaupoista. Kuvittelisin että tässä ketjussa mainittu Byggmaxin Knauf rullavilla (lambda 39) 2,99 €/neliö satamillisenä on halvempaa
(seinän "hengitys" on kalliksi käyvää hölynpölyä, ihmisten pitää hengittää ja RMK:kin vaatii ilmanvaihdon järjestämistä)
- Mök-ki.
Hengittävä seinä on mahdollisimman ilmatiivis. Hengittävyys seinästä puhuttaessa tarkoittaa seinän ominaisuutta sitoa kosteutta ja luovuttaa kosteutta.
Kosteus "vaeltaa" seinän lävitse siihen suuntaan missä on kuivempaa.
Höyrysulkua ei saa koskaan täysin tiiviiksi (esim. sähkö- ym. läpiviennit) ja kosteutta tulee sään vaihteluissa villoihin myös ulkoapäin.
Homehtumisen välttämiseksi on seinän materiaalien oltava kusteutta luovuttavia (mineraalivillat eivät ole).
Homerakennuksia on runsaasti. Olisi mukava tietää miten nykyiset rakennustavat poikkeavat em. rakennusten rakennustavoista.> Homehtumisen välttämiseksi on seinän materiaalien
> oltava kosteutta luovuttavia (mineraalivillat eivät ole).
MIKSI? Kun ei kertakaikkiaan tarvitse ! Ei tarvitse maksaa ylihintaa "kosteutta sitovista" eristeistä (jotka nekin ovat tehokkaimmillaan kuivina)
Kuten itsekin toteat, höyryä pitää poistua vähintään samaa tahtia kuin sitä sisäilmasta ehkä tulee. Jolloin ei ole mitään eristeisiin sidottavaa. Mainitsemasi viisinkertaisuus on hyvä varotoimi
Homevauriot tuppaavat olemaan nestemäisestä vedestä (H2O) johtuvia
((panukailottajien kosteussuluton "hengittävyys"hullutus on milloin mitäkin, vähintään sitä että sisäilman kosteus TAHALLAAN päästetään eristeisiin. Joskus jopa esitetään asunnon ilmanvaihtoa korvattavaksi "seinien hengittämisellä"))
- Mö-ki.
http://www.finlex.fi/data/normit/1918-c2.pdf
RMK- määräykset sanovat vain että seinän sisäpinnan on estettävä kosteuden imeytymistä viisinkertaisesti ulompiin rakenteisiin verrattuna.
Betonin päälle tehdystä lattiasta on tarkrmmin sanottu. Betonin ja höysysulun väliin ei saa jättää mätäneviä aineita. Höyrysulun ja betonin väliin jäävästä kosteudesta ei olla mitenkään huolissaan, kunhan ei ole kosteudessa pilaantuvia aineita. Tuo määräys sallii epäsuorasti homehtumisen.
Määräykset ovat pitkälti rakennusteollisuuden itsensä laatimia. Jälkimarkkinointi on ollut mielessä. Tykkäävät tehdä saman pytingin uudestaankin.- minä vaan
kun olet rakentamassa rakennusta jonka käyttöikä ei tule olemaan paljoa niin itse laittaisin rungon talolle 2*5" parruista ja niiden väliin liimaisin pullouretaanilla 100mm finnfoam levyn (KILPAILUTETTUNA 8€/M2). samaa runkoa voit käyttää ulkopuolella suoraan runkona ulkolaudoitukselle jolloin väliin jää vielä tarvittava ilmarako. (joka ei mielestäni tässä tapauksessa pakollinen joten 2*4" runkokin tulisi kysymykseen ja alentaisi kustannuksia)
JOS KÄYTÄT FINNFOAMIA ET TARVITSE ERIKSEEN HÖYRYNSULKUA ETKÄ TUULENSUOJAA joka myös lisää säästöjä.
Sisäpuolelle suoraan runkoon kiinni joko kipsi tai lastulevy ja maali ylitse..
rakenne valmasti lämmin ja edullinen toteuttaa
puutavara 100e
finnfoam 40m2=320€
levyt sisälle 50€
- dudever2
Mites olisi seuraavanlainen idea?! Kun on niin pahasti sisätiloille herkistyneitä ihmisiä että lähes joka materiaalista tulee ongelmia, niin mitäs jos tekisi mökin ROSTERISTA?
siis sisäpuoli mökistä tiivis oviaukkoa ja ilmanvaihtoaukkoja lukuunottamatta, ruostumatonta teräslevyä sen ympärillä esim. styrox pitäisi olla hyvä eriste? Ja tämä kokonaisuus pystytetään vaikkapa parin kolmen metrin korkeuteen niin ei maassa oleva kosteuskaan ja mikrobit tule niin herkästi asuintilaan.
En tosin oikein tiedä minkälainen rakenne sitten olisi muuten, siis tämän rosterilevystä kasatun sisäosan ja styroxin ulkopuolella, että pysyisi kasassa.. - dudever2
Tässähän kumminkin metallisen sisävaipan vuoksi täytynee olla erityisen tarkkana ettei lämpö pääse liian helposti johtumaan ulkopuolelle...ja toisaalta, miten ohut rosterilevy vielä toimii missäkin kohtaa..
- dudever2
Voisi ainakin kuvitella että tällainen pinta olisi aika varma vaihtoehto, ja kiilloitettuna helppo pitää puhtaana! Ja itseasiassa, eikös tällainen metalliboksi toimisi eräänlaisena faradayn häkkinä ja pitäisi ylimääräiset sähkömagneettiset säteilytkin ulkopuolelta vähäisempänä...mutta en tiedä olisiko ukkosella parempi piiloutua jonnekin muualle :P
- dudever2222
Lienen edelläkävijä tässä ideassa kun ei paljon kommentteja ole tullut..
- Mök-ki
Joissakin matkailuautomerkeissä on alumiinilevy sekä seinän sisä- että ulkopinnassa.
Vikana on lämmöneristeen pieni paksuus ja suuri lämmityskustannus pakkasilla.
Tiedän jonkun hometta paenneen voivan hyvin matkailuautossa. Paitsi ei ihan uudessa, jossa muovisisustus antaa materiaalipäästöjä.
Eli kehitä, dudever2222, edelleen ideaasi. - ennen korsussa
Et saa virallista sähköliittymää mettää parillatonnilla (budjetti).
Mistä saat roikkasähköä?
Lämmitys paras esim. sissikamiina (puuilo 300eur).
Savut putkella ulos seinästä. Paloeristeet tietenkin ok.
Tee mökki edes 2x3m, ei se kalliimmaksi tule.
Kukaan ei ole puhunut luvista, ainakin maanomistajan lupa kannattaa kysyä.
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Mopomiitissä vakava loukkaantuminen
IMATRAN mopomiitistä lauantai-iltana sairaalaan joutuneet kuljettajat ovat loukkaantuneet vakavasti, Kaakkois-Suomen pol2583828J-miehelle
Miksi kaikki päättyi näin? Vain sinut olisin halunnut, on ikävä sua. Älä ajaudu väärille teille, olet mulle Rakas.661437- 421312
Ihmettelen sinua... En koskaan päässyt
Selvyyteen että minkälainen olet pohjimmiltasi, mitä haluat minusta. Nyt näyttää että olet myös tosi hyvä valehtelija. E691162Viikonlopun päätteeksi löytäisin
paikkani sinun kainalossasi. Telkkarissa joku leffa, sarja, ehkä ihan mielenkiintoinenkin tai sitten ei enää jaksaisi ke101061Rupesin oikeasti odottamaan
Että toteutuuko se meidän pusu ensiviikolla. Olisin niin onnellinen se merkitsisi paljon.551020- 42839
Koko maailma elää valhetta
Lähestulkoon koko maailma elää valhetta. Tietomme on valhetta, luulomme arvailuja ja pahuus jokaisessa sydämessä, jos ei359828- 37826
Vuoden loppuun asti kaipaan
Enkä katso sinä aikana muihin suuntiin. Jos tämä juttu ei etene mihinkään nykyisestä, niin unohdan sinut. En päätä ystäv68795