Osaako joku kokeneempi antaa arvion mikä kulutus on n. 6000 kg painavalla veneellä ( normaali rektkikuorma) kahdella Volvon KAD 300 285 hv moottoreilla?
Toki vaihtelua aina jonkun verran on olosuhteista jne riippuen, muuta noin arvio?
kulutusarvio
37
4681
Vastaukset
- ei-mulla-muuta
lottokoneeni sanoo:
3,5 litraa mailille. - sundanseri
Mahdoton tehtävä mutta veikataan nyt vaikka että jos liukuva ja nopeutta 20 knots niin sellaiset 65-80 l/h?
- Stroh70
Tässä on mitattua faktaa vuosien varrelta.
Pari huomiota taulukon lukijalle:
1) tuntimäärät ovat koneen kokonaistunteja, mukana tyhjäkäynnit, koekäytöt, huoltokäytöt eli kokonaiskäyntiaika.
2) kaikki kulutus- ja nopeuslukukeskiarvot on laskettu tuosta kokonaiskäyntiajasta, ei ole lähdetty spekuloimaan varsinaisten ajotuntien osuutta tai satama-ajoja. Keskinopeus = kauden mailit / kauden tunnit.
3) vene on normaalisti varustettuna, täyteen tankattuna polttoaine vesi ja kuormattuna melko tarkkaan 7 tonnin painoinen.
4) koneet 2 x VP KAD300, DP-G C6 potkurit, 3000-3050 kierrosta antaa 30 Kn, matka-ajossa yleensa 3200 -> 32-33 Kn.
Vuosi Mailia Tunnit Litraa l/maili l/h keskinop solmua
--------------------------------------------------------------------------------------
2004 2891 172 7242 2,5 42,0 16,8
2005 2059 117 4826 2,3 41,4 17,7
2006 2434 128 5800 2,4 45,3 19,0
2007 1739 109 4165 2,4 38,1 15,9
2008 964 75 2529 2,6 33,9 12,9
2009 908 67 2217 2,4 33,2 13,6
2010 700 55 1487 2,1 27,0 12,7
2011 925 62 2044 2,2 32,9 14,9
---------------------------------------------------------------------------
Total 12620 785 30311 2,4 36,7 15,4
Tasaisessa matka-ajossa kulutus on aika tarkkaan 2,5 litraa / maili 32 Kn matkanopeudela. Tarkkaavainen lukija huomaa myös koska mpö vaihtui dieseliksi.- Mitä kysyttiin
" Tasaisessa matka-ajossa kulutus on aika tarkkaan 2,5 litraa / maili 32 Kn matkanopeudela "
Mikä 7 t painava vene kulkee 32 solmun vauhtia 2.5 L /mpk ? ? ?
Samoja lukuja olet esitellyt aiemminkin ja kaikki kunnia sinnikkäälle kirjanpidollesi, mutta ymmärrätkö mitä oikein esität tai mitä muistiinpanoistasi voi päätellä ? - Ingetjörenson
Ei tossa sun taulukossas ole järjen häivääkään. Tuossa on kyllä heittoa ihan pirusti. Jos matkanopeutesi on 30 ja kauden keskinopeus 15 hujakoilla voi tästä päätellä että puolet kaudesta olet istunut tyhjäkaynnillä ja kerryttänyt tunteja. Vääristää perkeleesti, eli ajon kulutus on lukemiisi nähden noin kaksinkertainen.
- 31
Tarkkaavainen lukija huomaa, ettei sulla ole oikeastaan varaa tuohon veneeseesi, jos mpö => diesel -siirtymä aiheutti tuommoisen romahduksen käyttöasteessa... Myy pois ja osta folkkari.
- arvailkaa rauhassa
Mutta totuus on 2,6--2,9maili 30 kn ei mitään arvailua.
- Vanha Veneilijä
Kyllä Stroh 70 kulutuslukemat pitävät paikkansa. Olen kuluvana kautena ajanut itse nyt noin 100 h ja kulutus Targa 32 veneellä paino ajokunnossa noin 6700 kg matkanopeus 30 Kn kulutus/mpk on 2,2 l.
Koneet 2x Volvo D4-260 - Siinä toinen ..
Vanha Veneilijä kirjoitti:
Kyllä Stroh 70 kulutuslukemat pitävät paikkansa. Olen kuluvana kautena ajanut itse nyt noin 100 h ja kulutus Targa 32 veneellä paino ajokunnossa noin 6700 kg matkanopeus 30 Kn kulutus/mpk on 2,2 l.
Koneet 2x Volvo D4-260Joka yrittää kertoa varsinaisia "koulupukkitarinoita"
Ketä luulet huijaavasi noin karkeilla kuvitelmilla ? - joopa joo
Vanha Veneilijä kirjoitti:
Kyllä Stroh 70 kulutuslukemat pitävät paikkansa. Olen kuluvana kautena ajanut itse nyt noin 100 h ja kulutus Targa 32 veneellä paino ajokunnossa noin 6700 kg matkanopeus 30 Kn kulutus/mpk on 2,2 l.
Koneet 2x Volvo D4-260Että D 4 on vähän juttu.
- Vanha Veneilijä
joopa joo kirjoitti:
Että D 4 on vähän juttu.
Kipparilehden testituloksia:
Lehti 2010/2
Targa 31 Volvo 2xD6-330
3000 r/min 34,5 Kn 2,52 l/mpk
Paragon 31 Volvo D6-370
3000r/min 29,4 Kn 1,94 l/mpk
Nord Star 31 Volvo 2xD4-300
3000 r/min 34,6 Kn 2,27 l/mpk
Minor 31 Volvo D6-370
3000 r/min 30,1 Kn 1,82 l/mpk
Lehti 2012/1
Sealine 35 Volvo 2xD4-260
3000 r/min 24,9 Kn 2,8 l/mpk
Lehti 2012/4
westline 34 Targa D6-370
3000 r/min 27 Kn 2,03 l/mpk
Olisikohan tässä testituloksia riittävästi kertomaan kulutuksista. - Vanhalle veneilijäll
Vanha Veneilijä kirjoitti:
Kipparilehden testituloksia:
Lehti 2010/2
Targa 31 Volvo 2xD6-330
3000 r/min 34,5 Kn 2,52 l/mpk
Paragon 31 Volvo D6-370
3000r/min 29,4 Kn 1,94 l/mpk
Nord Star 31 Volvo 2xD4-300
3000 r/min 34,6 Kn 2,27 l/mpk
Minor 31 Volvo D6-370
3000 r/min 30,1 Kn 1,82 l/mpk
Lehti 2012/1
Sealine 35 Volvo 2xD4-260
3000 r/min 24,9 Kn 2,8 l/mpk
Lehti 2012/4
westline 34 Targa D6-370
3000 r/min 27 Kn 2,03 l/mpk
Olisikohan tässä testituloksia riittävästi kertomaan kulutuksista.Katsoin vain ensimmäisen -Targa, ja totesin mistä on kyse.
Kulutuslukemat on kokonaan muilla kuin ilmoitetuilla nopeuksilla, tai painot heittää tosi pahasti.
Ko Targan kulutuksen mukaan moottoritehoa käytetään n.400 hv, ? ?
Miettikää nyt rauhassa, minkä painoinen liukuva vene kulkee 34 kn 400 hv teholla ? ?
Jos teksti on jossain painettuna, pitäisi sentään ymmärtää mitä lukee, ei ne Fantomin seikkailutkaan ole totta, vaikka lehdessä niin lukisikin. - Tää oli jo hyvä
Vanha Veneilijä kirjoitti:
Kyllä Stroh 70 kulutuslukemat pitävät paikkansa. Olen kuluvana kautena ajanut itse nyt noin 100 h ja kulutus Targa 32 veneellä paino ajokunnossa noin 6700 kg matkanopeus 30 Kn kulutus/mpk on 2,2 l.
Koneet 2x Volvo D4-260Jos targa kuluttaa 30 kn nopeudella 2.2 L/mpk , niin 20 kn nopeudella kulutus olisi alle 1.5 L /mpk !
Tuohan on aivan normaali kulutus noin 7 tonnin liukuvalle,
vai mitä ?
Kyllä vähän saa vetää kotiin päin, mutta ihan kaikki ei sentään uppoa. - Stroh70
Vanha Veneilijä kirjoitti:
Kipparilehden testituloksia:
Lehti 2010/2
Targa 31 Volvo 2xD6-330
3000 r/min 34,5 Kn 2,52 l/mpk
Paragon 31 Volvo D6-370
3000r/min 29,4 Kn 1,94 l/mpk
Nord Star 31 Volvo 2xD4-300
3000 r/min 34,6 Kn 2,27 l/mpk
Minor 31 Volvo D6-370
3000 r/min 30,1 Kn 1,82 l/mpk
Lehti 2012/1
Sealine 35 Volvo 2xD4-260
3000 r/min 24,9 Kn 2,8 l/mpk
Lehti 2012/4
westline 34 Targa D6-370
3000 r/min 27 Kn 2,03 l/mpk
Olisikohan tässä testituloksia riittävästi kertomaan kulutuksista.Johan pomppasi kun laittaa muuta kuin mutua. Hihasta tai lottokoneesta otettuja arvoja tarjoillaan ilman kritiikkiä, mutta annas olla jos kokeilet faktoilla - alkuperäinen kysyjä kysyi nimenomaan 2 x KAD300 asennuksen kulutusta. Kuinka moni arvon kommentoijista itse ajaa sellaisella eli voi puhua kokemuspohjaisesti? Epäinenpä ettei kukaan.
Muutamista kommenteista voi todeta vain ettei mitään omaa kokemusta asiasta heillä ole.
Laitan nyt kuitenkin muutaman huomion lisää:
Keskinopeuden laskeminen kauden yli tuottaa useimmille varsin yllättävän tuloksen. Kun matkanopeus on 30 se todellakin tarkoittaa että matka taittuu ripeästi. Itselläni pitempien reissujen välisessä päivittäisessä käytössä tyypillinen etäisyys vaihtelee 10- 20 mailin välillä. Startista menee avoimemmille vesille, jossa kannattaa nostaa liukuun rannasta lähtiessä semmoinen 10 minuuttia, toisessa päässä rantatumiseen paikasta riippuen 5-10 minuuttia. Harva satamaankaan hana tiskissä ajaa. Eli tyypillisen paikallissiirtymän koneajasta menee puolet tai jopa alle puolet matkavauhdissa. Vrt. jos autossasi on keskinopeuden näyttävä ajotietokone niin kylläpä tankillisen keskikulutus on aika matala sekalaisessa ajossa.
Sitten optimikulutuksesta - KAD300 antaa (tässä tapauksessa) parhaan mailia / litra hyötysuhteen 3000-3200 kierroksen paikkeilla, tietysti riippuu veneestä, kompressori putoaa 2750 rpm kohdalla, itse olen tuota haarukoinut monilla pitkillä siirtymillä ja sinne se asettuu. Tankkaan aina tilaisuuden tullen täyteen, joten sekin helpottaa noiden laskelmien tekemistä.
Muuan kommentoija vetää Targan kulutukselle lineaarista viivaa - no KAD300 koneilla itselläni se ei todellakaan mene näin ja tuskin Targallakaan. 17-24 solmun alueella, kun kompressori on päällä, mailikulutus onkin minulla jo 2,9 litraa. Tämä on useampaan kertaan testattu. Jyrkähkö V-pohja lienee osasyynä, 3000 kierroksilla rungosta on aika vähän enää veden kanssa kosketuksissa.
En ole mitannut kulutusta tyhjäkäynnillä vaihde päällä, siitä tietysti voi irrota se kaikkein paras mailia/litra tai sitten ei. Yhdellä koneella tyhjäkäynnillä nopeus putoaa 1/4 verrattuna kahteen.
Heitetään vielä vähän bensaa paloon: Kuorma ei tunnu juurikaan vaikuttavan kulutukseen, kiihtyvyyteen ja liukuunnousuun kylläkin. Ero lähes tyhjän ja täydessa kuormassa olevan kulutuksen välillä on 0,2l luokkaa tai alle, keli vaikuttaa enemmän.
Polttoaineen kulutus nostaa aina vahvoja mielipiteitä ja kommentteja - perustelut vain jäävät huutelijoilta pahasti vajaiksi. Sitähän se tällä palstalla valitettavan usein on. Jätän itse tällä kertaa tähän, jos ketä kiinnostaa jatkaa niin moottorivene.info:n puolella ehkä sujuu asiallisemmin. - Tää oli jo hyvä
Stroh70 kirjoitti:
Johan pomppasi kun laittaa muuta kuin mutua. Hihasta tai lottokoneesta otettuja arvoja tarjoillaan ilman kritiikkiä, mutta annas olla jos kokeilet faktoilla - alkuperäinen kysyjä kysyi nimenomaan 2 x KAD300 asennuksen kulutusta. Kuinka moni arvon kommentoijista itse ajaa sellaisella eli voi puhua kokemuspohjaisesti? Epäinenpä ettei kukaan.
Muutamista kommenteista voi todeta vain ettei mitään omaa kokemusta asiasta heillä ole.
Laitan nyt kuitenkin muutaman huomion lisää:
Keskinopeuden laskeminen kauden yli tuottaa useimmille varsin yllättävän tuloksen. Kun matkanopeus on 30 se todellakin tarkoittaa että matka taittuu ripeästi. Itselläni pitempien reissujen välisessä päivittäisessä käytössä tyypillinen etäisyys vaihtelee 10- 20 mailin välillä. Startista menee avoimemmille vesille, jossa kannattaa nostaa liukuun rannasta lähtiessä semmoinen 10 minuuttia, toisessa päässä rantatumiseen paikasta riippuen 5-10 minuuttia. Harva satamaankaan hana tiskissä ajaa. Eli tyypillisen paikallissiirtymän koneajasta menee puolet tai jopa alle puolet matkavauhdissa. Vrt. jos autossasi on keskinopeuden näyttävä ajotietokone niin kylläpä tankillisen keskikulutus on aika matala sekalaisessa ajossa.
Sitten optimikulutuksesta - KAD300 antaa (tässä tapauksessa) parhaan mailia / litra hyötysuhteen 3000-3200 kierroksen paikkeilla, tietysti riippuu veneestä, kompressori putoaa 2750 rpm kohdalla, itse olen tuota haarukoinut monilla pitkillä siirtymillä ja sinne se asettuu. Tankkaan aina tilaisuuden tullen täyteen, joten sekin helpottaa noiden laskelmien tekemistä.
Muuan kommentoija vetää Targan kulutukselle lineaarista viivaa - no KAD300 koneilla itselläni se ei todellakaan mene näin ja tuskin Targallakaan. 17-24 solmun alueella, kun kompressori on päällä, mailikulutus onkin minulla jo 2,9 litraa. Tämä on useampaan kertaan testattu. Jyrkähkö V-pohja lienee osasyynä, 3000 kierroksilla rungosta on aika vähän enää veden kanssa kosketuksissa.
En ole mitannut kulutusta tyhjäkäynnillä vaihde päällä, siitä tietysti voi irrota se kaikkein paras mailia/litra tai sitten ei. Yhdellä koneella tyhjäkäynnillä nopeus putoaa 1/4 verrattuna kahteen.
Heitetään vielä vähän bensaa paloon: Kuorma ei tunnu juurikaan vaikuttavan kulutukseen, kiihtyvyyteen ja liukuunnousuun kylläkin. Ero lähes tyhjän ja täydessa kuormassa olevan kulutuksen välillä on 0,2l luokkaa tai alle, keli vaikuttaa enemmän.
Polttoaineen kulutus nostaa aina vahvoja mielipiteitä ja kommentteja - perustelut vain jäävät huutelijoilta pahasti vajaiksi. Sitähän se tällä palstalla valitettavan usein on. Jätän itse tällä kertaa tähän, jos ketä kiinnostaa jatkaa niin moottorivene.info:n puolella ehkä sujuu asiallisemmin.Selitykset vaan paranee.
Mitä merkitystä keskikulutuksilla on, nehän voi olla mitä vaan ajotavasta riippuen.?
Juttusi moottorin hyötysuhteen muutoksesta ja kulutuksen pienenemisestä nopeutta kasvatettaessa, kuten lineaariarviot, lienevät tarkoitettu kevennyksiksi.
(arvio perustui yleisesti liukuveneitä kuvaavaan riippuvuuteen v=C/sgrt(D/P) , voit toki tarkistaa.).
Mm. moottorin faktat löytyy ilman että itse tarvitsisi laitteita edes nähdä, joten niitä sinun on turha säveltää itse.
No asia taisi koskea eniten itsetuntoon, poikaset kun ei enää uskokaan kaikkea tyhjää juttua, jonka ainoa anti oli että voimakas usko voittaa heittämällä typerät tosiasiat ja fysiikan lainalaisuudet.
Siinä olen samaa mieltä, että voit lopettaa keskustelun. - stooger
Tää oli jo hyvä kirjoitti:
Jos targa kuluttaa 30 kn nopeudella 2.2 L/mpk , niin 20 kn nopeudella kulutus olisi alle 1.5 L /mpk !
Tuohan on aivan normaali kulutus noin 7 tonnin liukuvalle,
vai mitä ?
Kyllä vähän saa vetää kotiin päin, mutta ihan kaikki ei sentään uppoa.Onko ihan pakko ? Kun et asiaa selvästi ymmärrä, eikä sinulla siiteä taatusti ole kokemusta, olisi fiksumpaa olla hiljaa ja kusisukassa kun ne kirjoittelevat joilla kokemusta ja tietoa on. Selvitä vaikka aluksi miten kulutus noin niin kuin yleensä muuttuu suhteessa kierroksiin ja nopeuteen. Palataan sitten asiaan.
- 7
Näyttää pahasti siltä, että valtaosa kirjoittajista viskoo pelkkää mutua eikä suostu uskomaan mittaustuloksia.
- Kalervo Nyyssönen
Kysyttiin arvioita, ei kokemuspohjaista tietoa. Annettiin vain koneiden tiedot, veneestä noin paino, ja määritelmä "retkikuorma". Aika saatanan paljon voi olla vaihteluväliä veneestä riippuen.
- Stooger
Kalervo Nyyssönen kirjoitti:
Kysyttiin arvioita, ei kokemuspohjaista tietoa. Annettiin vain koneiden tiedot, veneestä noin paino, ja määritelmä "retkikuorma". Aika saatanan paljon voi olla vaihteluväliä veneestä riippuen.
Niinhän se tietys onkin, jos ei yhtään käytä järkeään. Vai voiko sittenkään, aika rajatut tiedot kysyjällä - ja vastauksissakin, joissa jotain järkeä on ollut.
- Vastaus.
Stooger kirjoitti:
Niinhän se tietys onkin, jos ei yhtään käytä järkeään. Vai voiko sittenkään, aika rajatut tiedot kysyjällä - ja vastauksissakin, joissa jotain järkeä on ollut.
Noilla lähtöarvoilla, jos vene on tavallinen "perhevene", huippunopeus on jotain 35...40 kn, moottorien kulutus maksimiteholla n. 120 L/h.
Matkanopeuksilla, veneestä ja nopeudesta riippuen vähemmän.
Siinä kaikki, 7- tonnisen keskiarvohistoriat ja muut mielikuvitustarinat on turhaa pulinaa. - 1711
Vastaus. kirjoitti:
Noilla lähtöarvoilla, jos vene on tavallinen "perhevene", huippunopeus on jotain 35...40 kn, moottorien kulutus maksimiteholla n. 120 L/h.
Matkanopeuksilla, veneestä ja nopeudesta riippuen vähemmän.
Siinä kaikki, 7- tonnisen keskiarvohistoriat ja muut mielikuvitustarinat on turhaa pulinaa.Niinpä, vastus mihin ? Järkeväkö?
- Näin täällä
1711 kirjoitti:
Niinpä, vastus mihin ? Järkeväkö?
Tähän mennessä 3 vastausta perustuen väitettyyn kokemukseen omasta veneestä ja loput veneestä nimeltä Google. Jyrkimmät kannat jälkimmäisiltä, normitulos.
- 2XKad44
Moi,
Itselläni 38 jalkainen flaikkari matkakunnossa veneen paino noin 9000-9500kg koneet KAD44 edc vetolaitteet DP290. Huiput keväällä 36solmua matka nopeutena 22-25 kulutus max on 120l tunnissa ja matkanopeudella 67l tuntumassa.
Koneiden kierokset max 3900 ja matka n3100-3400.
Mulla on KAD300 polttoaine kulutus diagrammi, kerro millä kieroksilla ajat niin saat faktaa mitä kulutus noin suurinpiirtein on.- -Jallu-
Minulla on veneessäni kaksi KAD 300 -moottoria. Ajan yleensä alhaisilla kierroksilla 2800 - 3000. Mikä on tuntikulutus?
- Taidat tietää itseki
-Jallu- kirjoitti:
Minulla on veneessäni kaksi KAD 300 -moottoria. Ajan yleensä alhaisilla kierroksilla 2800 - 3000. Mikä on tuntikulutus?
Ei sitä kukaan pysty sanomaan, ei moottorin kulutus riipu vain kierrosluvusta.
Moottoritietojen yhteydessä olevat kulutuskäyrät on laskettu arvioidulle potkurikäyrälle ja niistä näkee moottorin ominaiskulutuksen , (kulutuksen tietyllä teholla ja kierroksilla).
Potkurikäyrä on venekohtainen, ja lisäksi se ei huomioi venenopeutta. - 2xKad44
-Jallu- kirjoitti:
Minulla on veneessäni kaksi KAD 300 -moottoria. Ajan yleensä alhaisilla kierroksilla 2800 - 3000. Mikä on tuntikulutus?
Moi,
Kulutus on KAD300 yhdelle koneelle volvon diagramin mukaan. Siihen en arviota pysty sanomaan mitä kaksikone asennus vaikuttaa polttoaineen kulutukseen, mutta luulisi sen nielevän ainakin tuplana sen mitä volvon testi penkissä. Vetolaiteena ollut DP-G ja potkurina teräs C4.
2500kierrosta 29,4 litraa/h
3000kierrosta 35,8 litraa/h
3250kierrosta40,7 litraa/h
3500kierrosta46,9 litraa/h
3750kierrosta54,0 litraa/h
3950kierrosta64,3litraa/h
Kait nämä jotain suuntaa antavat...
Antamasi kulutuslukemat kuvaavat vastusmomenttia kierrosluvun suhteessa.
Nuo tulokset saadaan dynamometrissä, jossa on lineaarinen kuormitussuhde tai laskemalla kun kulutuskartta tunnetaan.
Veneessä ne pätee vain jos kulkuvastus muuttuisi kierrosluvun mukaan.- Stroh70
Joka tapauksessa antavat ihan realistiset tulokset:
3250 rpm antaisi omani kohdalla kulutukseksi 2,54 l / maili (32,5 solmua)
3000 rpm puolestaan 2,47 l / maili. (29,5 solmua)
Nämä rpm / nopeus arvot mittasin eilen tyynessä kelissä.
Mitatut kulutukset (siis aikaisemmin mitattuja kulutuslukemia pitemmältä ajalta) 2,5 l ja 2,43 noilla kierroksilla. Ihan hyvin tällä kertaa osuu haarukkaan. e.d.k on toki oikeassa mitä tulee kulkuvastuksen vaikutukseen, joka puolestaan riippuu eniten rungosta ja kuormasta. Ilmanvastus sitten tietysti nopeuksien kasvaessa. - 2 x Kad44
Saako sun tietsikasta dataa ulos litraa / tunnissa. Olis mielen kiintoista kuulla paljonko kelit tai lastaus vaikuttaa kulutukseen, siis litroja tunnissa. Sehän on tietysti selvä juttu, että l / maili kulutus kasvaa.
Eikös ne EDC yms systeemien pitäis rukata polttoaineen ja ilman optimiin, eli itse kuvittelisin koneen juovan dieseliä saman verran tilanteesta riippumatta tuuli / veneen paino tai malli jos kierrokset ovat samat. Ja nimen omaa litroja / tunnissa?
Jos sulla tai jollain muula lukijalla moisesta mittaus tuloksia ajotietokoneelta olis kiva kuulla.- Taidat tietää itseki
" kuvittelisin koneen juovan dieseliä saman verran tilanteesta riippumatta . . . jos kierrokset ovat samat. Ja nimen omaa litroja / tunnissa? "
Oletus ei pidä paikkaansa.
Stroh70 :lle - Mikä vene ja millä saat mitattua noin tarkat hetkelliset arvot. - Stroh70
Taidat tietää itseki kirjoitti:
" kuvittelisin koneen juovan dieseliä saman verran tilanteesta riippumatta . . . jos kierrokset ovat samat. Ja nimen omaa litroja / tunnissa? "
Oletus ei pidä paikkaansa.
Stroh70 :lle - Mikä vene ja millä saat mitattua noin tarkat hetkelliset arvot.Tässä vastauksia 2 x Kad44 ja "taidat tietää itseki":
Siis en ole missään vaiheessa puhunut hetkellisistä kulutusarvoista mitattuina vaan keskiarvoista tankkausvälillä. Kierokset / nopeus tietysti saa suoraan mittareista ja GPS:stä.
Ylläolevassa siis laskin mitä tuon Kad44;n esittämän Volvon perusdatan perusteella olisi tullut ja vertasin niitä pitkiltä etapeilta vuosien varrella laskemiini keskiarvoihin. Ajan lomareissuilla pitkiä välejä ja tankkausten yhteydessä on tapana laskea aina keskikulutus ja muut lukuarvot. Vuosien ja n. 13000 mailin yli tuota dataa on kertynyt aika paljon ja ensimmäisessä viestissä oli nimenomaan siitä tehty kooste. Aikoinaan tuli haarukoitua tuo eniten maileja / litra antava matkanopeus ja aina sopivilla etapeilla tarkistettua, hyvin se siinä samassa on pysynyt.
En aikoinaan ottanut hetkellistä kulutusta näyttävää ajotietokonetta, sen kaiketi saisi lisättyä mihin tahansa EDC koneeseen.
Kelin vaikutuksesta sen verran, solmusta kahteen putoaa samoilla kierroksilla keskinopeus, sitten kun aalto nousee niin että nopeutta pitää laskea (kovassa aallokossa 17-24 solmua tasolle) kulutus nousee rajusti ajoasennon(kin) huonontuessa. Esimerkiksi juhannusta edeltäneen viikonlopun pahassa myrskykelissä ajettiin kotkasta Helsinkiin ja kulutus oli 3,18 l / maili.
Toinen pointti kulutukseen on teho / painosuhde. Ajattele vaikkapa autoa joka ajaa ylämäkeen. Samoilla kierroksilla saat saman nopeuden jos vääntöä riittää, mutta polttoainetta kuluu enemmän. Veneillä sama ilmiö vaikuttaa kulutukseen sen mukaan mikä on rungon asento marssivauhdissa ja kuinka kovaa "työnnetään ylämäkeen". Lievä yliteho on parempi kuin lievä aliteho kulutuksen kannalta. Vetolaitteden kulman säädöllä on kuormasta riippuen 1-3 solmua vaikutusta nopeuteen (samoilla kierroksilla), trimmien viilauksella pari desimaalia. Vetarien -3 astetta kulma antaa hyvässä kelissä parhaan nopeuden, kovassa aallokossa taas pitää vähän nostaa keulaa eli 1 - 2 ettei paukuta liikaa.
Aikaisemmin jo totesin, että kuorma tuntuu vaikuttavan enemmän kiihtyvyyteen kuin kulutukseen, esim. sellainen on tullut kokeiltua että kuorma ei vaikuta huippunopeuteen lainkaan, max. kierroksilla tulee about sama nopeus kevyellä ja raskaalla lastauksella.
Veneen tyhjäpaino noilla moottoreilla on n. 5,3 tonnia , polttoaine vesi täytenä on tasan tonni, varusteet normimiehitys 0,5-0,7 tonnia. Sieltä tuo n. 7 tonnia siis massaksi. Tiiskeri 1010L, aika samanlainen pohjamuoto kuin Targoissa, eli voisin kuvitella kulutuslukemien olevan verrannollisia samanpituisiin Targoihin. - 2 x Kad44
Stroh70 kirjoitti:
Tässä vastauksia 2 x Kad44 ja "taidat tietää itseki":
Siis en ole missään vaiheessa puhunut hetkellisistä kulutusarvoista mitattuina vaan keskiarvoista tankkausvälillä. Kierokset / nopeus tietysti saa suoraan mittareista ja GPS:stä.
Ylläolevassa siis laskin mitä tuon Kad44;n esittämän Volvon perusdatan perusteella olisi tullut ja vertasin niitä pitkiltä etapeilta vuosien varrella laskemiini keskiarvoihin. Ajan lomareissuilla pitkiä välejä ja tankkausten yhteydessä on tapana laskea aina keskikulutus ja muut lukuarvot. Vuosien ja n. 13000 mailin yli tuota dataa on kertynyt aika paljon ja ensimmäisessä viestissä oli nimenomaan siitä tehty kooste. Aikoinaan tuli haarukoitua tuo eniten maileja / litra antava matkanopeus ja aina sopivilla etapeilla tarkistettua, hyvin se siinä samassa on pysynyt.
En aikoinaan ottanut hetkellistä kulutusta näyttävää ajotietokonetta, sen kaiketi saisi lisättyä mihin tahansa EDC koneeseen.
Kelin vaikutuksesta sen verran, solmusta kahteen putoaa samoilla kierroksilla keskinopeus, sitten kun aalto nousee niin että nopeutta pitää laskea (kovassa aallokossa 17-24 solmua tasolle) kulutus nousee rajusti ajoasennon(kin) huonontuessa. Esimerkiksi juhannusta edeltäneen viikonlopun pahassa myrskykelissä ajettiin kotkasta Helsinkiin ja kulutus oli 3,18 l / maili.
Toinen pointti kulutukseen on teho / painosuhde. Ajattele vaikkapa autoa joka ajaa ylämäkeen. Samoilla kierroksilla saat saman nopeuden jos vääntöä riittää, mutta polttoainetta kuluu enemmän. Veneillä sama ilmiö vaikuttaa kulutukseen sen mukaan mikä on rungon asento marssivauhdissa ja kuinka kovaa "työnnetään ylämäkeen". Lievä yliteho on parempi kuin lievä aliteho kulutuksen kannalta. Vetolaitteden kulman säädöllä on kuormasta riippuen 1-3 solmua vaikutusta nopeuteen (samoilla kierroksilla), trimmien viilauksella pari desimaalia. Vetarien -3 astetta kulma antaa hyvässä kelissä parhaan nopeuden, kovassa aallokossa taas pitää vähän nostaa keulaa eli 1 - 2 ettei paukuta liikaa.
Aikaisemmin jo totesin, että kuorma tuntuu vaikuttavan enemmän kiihtyvyyteen kuin kulutukseen, esim. sellainen on tullut kokeiltua että kuorma ei vaikuta huippunopeuteen lainkaan, max. kierroksilla tulee about sama nopeus kevyellä ja raskaalla lastauksella.
Veneen tyhjäpaino noilla moottoreilla on n. 5,3 tonnia , polttoaine vesi täytenä on tasan tonni, varusteet normimiehitys 0,5-0,7 tonnia. Sieltä tuo n. 7 tonnia siis massaksi. Tiiskeri 1010L, aika samanlainen pohjamuoto kuin Targoissa, eli voisin kuvitella kulutuslukemien olevan verrannollisia samanpituisiin Targoihin.Kiitos Sthor vastauksestasi, avasi ajatustaa tuo autojuttu. Toi power trimmaus näyttää vaikuttavan veneessäsi todella paljo. Itselläni en ole huomannut, että merkkaisi juuri mitään. Ajelen aina vetarit alhalla -5 olen kyllä kokeillut nostaa niitä, nopeus ei juuri nouse mutta ajo muuttuu kiikkerämmäksi.
Trimmi levyt ovat normaali ajossa 20-25 solmua vaaka asennossa koska keula tippuu näillä nopeuksilla niin ales, että sisäohjaamosta näkee vaivatta ulos.
Kysymys mahtaisiko olla hyötyä trimmata trimmeillä keulaa alespäin ja power trimmeillä konetta ylös päin, mitä luulette? En ole koskaan koklannut... - 31
2 x Kad44 kirjoitti:
Kiitos Sthor vastauksestasi, avasi ajatustaa tuo autojuttu. Toi power trimmaus näyttää vaikuttavan veneessäsi todella paljo. Itselläni en ole huomannut, että merkkaisi juuri mitään. Ajelen aina vetarit alhalla -5 olen kyllä kokeillut nostaa niitä, nopeus ei juuri nouse mutta ajo muuttuu kiikkerämmäksi.
Trimmi levyt ovat normaali ajossa 20-25 solmua vaaka asennossa koska keula tippuu näillä nopeuksilla niin ales, että sisäohjaamosta näkee vaivatta ulos.
Kysymys mahtaisiko olla hyötyä trimmata trimmeillä keulaa alespäin ja power trimmeillä konetta ylös päin, mitä luulette? En ole koskaan koklannut...Tuo trimmauksen vaikutus sinun pitää kertakaikkiaan vain kokeilla. Ei sitä kukaan muu voi neuvoa tietämättä, mikä vene (eli millainen runkomuoto). Siitähän sen suoraan näet, miten veneen nopeus muuttuu trimmin muuttuessa kaasukahvaan koskematta. Suurin nopeus => pienin mailikulutus.
- trim trim
Stroh70 kirjoitti:
Tässä vastauksia 2 x Kad44 ja "taidat tietää itseki":
Siis en ole missään vaiheessa puhunut hetkellisistä kulutusarvoista mitattuina vaan keskiarvoista tankkausvälillä. Kierokset / nopeus tietysti saa suoraan mittareista ja GPS:stä.
Ylläolevassa siis laskin mitä tuon Kad44;n esittämän Volvon perusdatan perusteella olisi tullut ja vertasin niitä pitkiltä etapeilta vuosien varrella laskemiini keskiarvoihin. Ajan lomareissuilla pitkiä välejä ja tankkausten yhteydessä on tapana laskea aina keskikulutus ja muut lukuarvot. Vuosien ja n. 13000 mailin yli tuota dataa on kertynyt aika paljon ja ensimmäisessä viestissä oli nimenomaan siitä tehty kooste. Aikoinaan tuli haarukoitua tuo eniten maileja / litra antava matkanopeus ja aina sopivilla etapeilla tarkistettua, hyvin se siinä samassa on pysynyt.
En aikoinaan ottanut hetkellistä kulutusta näyttävää ajotietokonetta, sen kaiketi saisi lisättyä mihin tahansa EDC koneeseen.
Kelin vaikutuksesta sen verran, solmusta kahteen putoaa samoilla kierroksilla keskinopeus, sitten kun aalto nousee niin että nopeutta pitää laskea (kovassa aallokossa 17-24 solmua tasolle) kulutus nousee rajusti ajoasennon(kin) huonontuessa. Esimerkiksi juhannusta edeltäneen viikonlopun pahassa myrskykelissä ajettiin kotkasta Helsinkiin ja kulutus oli 3,18 l / maili.
Toinen pointti kulutukseen on teho / painosuhde. Ajattele vaikkapa autoa joka ajaa ylämäkeen. Samoilla kierroksilla saat saman nopeuden jos vääntöä riittää, mutta polttoainetta kuluu enemmän. Veneillä sama ilmiö vaikuttaa kulutukseen sen mukaan mikä on rungon asento marssivauhdissa ja kuinka kovaa "työnnetään ylämäkeen". Lievä yliteho on parempi kuin lievä aliteho kulutuksen kannalta. Vetolaitteden kulman säädöllä on kuormasta riippuen 1-3 solmua vaikutusta nopeuteen (samoilla kierroksilla), trimmien viilauksella pari desimaalia. Vetarien -3 astetta kulma antaa hyvässä kelissä parhaan nopeuden, kovassa aallokossa taas pitää vähän nostaa keulaa eli 1 - 2 ettei paukuta liikaa.
Aikaisemmin jo totesin, että kuorma tuntuu vaikuttavan enemmän kiihtyvyyteen kuin kulutukseen, esim. sellainen on tullut kokeiltua että kuorma ei vaikuta huippunopeuteen lainkaan, max. kierroksilla tulee about sama nopeus kevyellä ja raskaalla lastauksella.
Veneen tyhjäpaino noilla moottoreilla on n. 5,3 tonnia , polttoaine vesi täytenä on tasan tonni, varusteet normimiehitys 0,5-0,7 tonnia. Sieltä tuo n. 7 tonnia siis massaksi. Tiiskeri 1010L, aika samanlainen pohjamuoto kuin Targoissa, eli voisin kuvitella kulutuslukemien olevan verrannollisia samanpituisiin Targoihin."Vetarien -3 astetta kulma antaa hyvässä kelissä parhaan nopeuden, kovassa aallokossa taas pitää vähän nostaa keulaa eli 1 - 2 ettei paukuta liikaa."
Eikö tuo ole juuri päinvastoin? Eikö tyynellä nosteta keulaa että liukupinta vähenee, ja kelissä keulaa alas että halkoo aaltoa paremmin??
Näin minä olen mukavimmaksi havainnut. 2 x Kad44 kirjoitti:
Kiitos Sthor vastauksestasi, avasi ajatustaa tuo autojuttu. Toi power trimmaus näyttää vaikuttavan veneessäsi todella paljo. Itselläni en ole huomannut, että merkkaisi juuri mitään. Ajelen aina vetarit alhalla -5 olen kyllä kokeillut nostaa niitä, nopeus ei juuri nouse mutta ajo muuttuu kiikkerämmäksi.
Trimmi levyt ovat normaali ajossa 20-25 solmua vaaka asennossa koska keula tippuu näillä nopeuksilla niin ales, että sisäohjaamosta näkee vaivatta ulos.
Kysymys mahtaisiko olla hyötyä trimmata trimmeillä keulaa alespäin ja power trimmeillä konetta ylös päin, mitä luulette? En ole koskaan koklannut...Todennäköisyys että ajatuksesi toimisi on olematon. Esittämässäsi ajatelmassa trimmit panavat keulaa alaspäin ja lisäävät vastusta, samalla osa moottorin tehosta menee keulan nostamiseen. Joten uskoisin että kulutus kasvaa todella paljon, mutta kokeilemallahan se selviää..
Ja millä tavalla vene muuttuu kiikkeräksi kun trimmaat ylös? Jotenkin kuullostaa ihan siltä kuin ajelisit vene väärässä asennossa. Syvällä v-pohjalla varustettu vene kun nyt sattuu vaatimman aktiivista trimmilevyjen käyttöä liukunopeuksilla (ajettaessa oikealla trimmikulmalla)...- Stroh70
2 x Kad44 kirjoitti:
Kiitos Sthor vastauksestasi, avasi ajatustaa tuo autojuttu. Toi power trimmaus näyttää vaikuttavan veneessäsi todella paljo. Itselläni en ole huomannut, että merkkaisi juuri mitään. Ajelen aina vetarit alhalla -5 olen kyllä kokeillut nostaa niitä, nopeus ei juuri nouse mutta ajo muuttuu kiikkerämmäksi.
Trimmi levyt ovat normaali ajossa 20-25 solmua vaaka asennossa koska keula tippuu näillä nopeuksilla niin ales, että sisäohjaamosta näkee vaivatta ulos.
Kysymys mahtaisiko olla hyötyä trimmata trimmeillä keulaa alespäin ja power trimmeillä konetta ylös päin, mitä luulette? En ole koskaan koklannut...2 x Kad44:
Trimmaus on todellakin venekohtainen. Yleistäen voidaan sanoa, että keulan kulma haetaan tehon ja vetarien kulman funktiona, trimmin pitäisi olla kallistuksen korjaukseen tuulen ja kuorman mukaan. Jos trimmillä joutuu laskemaan keulaa alas vetarien säädön loputtua on usein kyseessä liian matalat tehot (kaasua ei tarpeeksi tai loppuu yty koneista).
Kuten "31" tuossa alla toteaa paras tapa kokeilla on tyynellä kelillä pitkällä suoralla vakio matkavauhdin kierroksilla muuttaa vetarien kulmia aste kerrallaan ja katsoa GPS:stä miten reagoi nopeuteen, trimmit tietysti neutraalilla.
Trimmi luo aina virtausvastusta lisää, joten mitä vähemmän tarvitsee sitä parempi.
Ajo voi muuttua kiikkerän tuntuiseksi tai herkemmin reagoivaksi, jos vene nousee liian pintaan - mikä on liikaa riippuu täysin pohjan muodosta ja muista ominaisuuksista ja voi olla vain jyrkän V-pohjan tuoma normaali efekti.
Jos itse vedän liikaa miinusta eli yli kolmen alkaa keula painua veteen ja perä nousta, vastus kasvaa ja vauhti laskee.
En tiedä ymmärsinkö loppuosan kysymystäsi oikein, mutta itse en käyttäisi toisiaan ristiin kumoavia keinoja vai tarkoititko kenties että sekä trimmeillä että kulmilla keulaa alas? Kokeilemalla sekin selviää. - Stroh70
trim trim kirjoitti:
"Vetarien -3 astetta kulma antaa hyvässä kelissä parhaan nopeuden, kovassa aallokossa taas pitää vähän nostaa keulaa eli 1 - 2 ettei paukuta liikaa."
Eikö tuo ole juuri päinvastoin? Eikö tyynellä nosteta keulaa että liukupinta vähenee, ja kelissä keulaa alas että halkoo aaltoa paremmin??
Näin minä olen mukavimmaksi havainnut.Varmasti venekohtainen juttu.
Matkavauhdissa omani kulkee jotakuinkin vaakasuorassa, nousee siis koko pituudeltaan "ylös" ja kun aalto nousee korkeammaksi, jonnekin metrin-puolentoista päälle kannattaa nostaa keulaa hiukan, leikkaa tai oikeastaan "joustaa" paremmin läpi ja paukuttaa vähemmän. Tämä siis riippuu nopeudestakin ja loppujen lopuksi olosuhteiden mukaan sitten säädöt. Ei tuossa ole yhtä oikeaa totuutta, runko kone kuorma olosuhteet on se yhtälö jonka mukaan jokainen vuosien varrella oikeat säädöt löytää ja vain kokeilemalla löytyy.
Ketjusta on poistettu 1 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Mikä on kaivattusi etunimi?
Otsikossa siis on kysymys eriteltynä. Vain oikeat vastaukset hyväksytään.1172144En kestä katsoa
Sitä miten sinusta on muut kiinnostuneita. Olen kateellinen. Siksi pitäisi lähteä pois961298Peräti 95 % persujen kannattajista rasisteja
Kertoo EVA:n teettämä kysely. Pakollista yhdenvertaisuuskoulutusta tarvitsee siis paljon laajempi joukko kuin pelkästää309989Kun viimeksi kohtasitte/näitte
Mitä olitte tekemässä? Millainen ympäristö oli? Löydetään toisemme...81916Olet kyllä vaarallisen himokas
Luova, kaunis, määrätietoinen, pervo, mielenkiintoinen, kovanaama, naisellinen ja erikoinen.84865- 75851
On minulla suunitelma
Siitä ei vain tiedä kukaan muu kuin tällä hetkellä minä. Suunnitelma ja varasuunnitelma. Sinun takiasi nainen. Vain s44670Palstan ylivoimaisesti suosituin keskustelunaihe
Palstan suosituin keskustelunaihe näyttää olevan homoseksuaalisuus. Otsikoiden perusteella voisi kuvitella olevansa Seks248667Ei koskaan saatu tuntea
Mitä olisi ollut painautua toisiimme vasten. Hengittää syvään, hyväillä ja rakastella vailla kiirettä. Tai repiä vaattee33650- 50644