Heikki Tala kertoili eilen Tyrvään Sanomien jutussa, jossa puhuttiin hänen Sastamalassa pitämästään puheenvuorosta. Seuraava lainaus on Heikki Talan viestistä 21.7.2010 klo 22.55.
>>Tala arvosteli. 'Kaikki paperit käännetään kahdelle kielelle, vaikka kukaan ei niitä lue.' Tala näki tulevaisuudessa valoa. Hän arveli, että Suomessa ehkä piankin noudatetaan pohjoismaista kielilinjaa, jonka mukaan kansalla on sen oma, yksi virallinen kieli.
Talan hurja väite!
90
542
Vastaukset
- paskalapiol
Kyllä niistä ainakin pääkaupunkiseudulla käännetään kaikki ruotsiksi. Tiedät sen itsekin svekko paska joten älä inise.
- Tapio Rautalapio
Kuule, ei niitä kaikkia käännetä edes pääkaupunkiseudulla. Itä-talainmaan marqiisi vain vetää sinua huulesta. Ja sinä onneton uskot.
- onko "fyrkkaa"
Tapio Rautalapio kirjoitti:
Kuule, ei niitä kaikkia käännetä edes pääkaupunkiseudulla. Itä-talainmaan marqiisi vain vetää sinua huulesta. Ja sinä onneton uskot.
Kyllä varmaan ainakin "stadissa" käännetään.
- Tapio Rautalapio
onko "fyrkkaa" kirjoitti:
Kyllä varmaan ainakin "stadissa" käännetään.
No, onko kiva ku marqiisi vetää sua höplästä?
- 8
Tapio Rautalapio kirjoitti:
No, onko kiva ku marqiisi vetää sua höplästä?
No selvittäkääpäs millä perusteella vaikkapa kaikki tuomioistuimien päätökset tai kaikki poliisin esitutkintapöytäkirjat käännettäisiin ruotsiksi. Ei se alueen kaksikielisyyskään tarkoita kaksikielisten alueiden kaikkien virallisten asiakirjojen kääntämistä. Vai kuinka on Heikki ja kumppanit!
- tämä järkytti
8 kirjoitti:
No selvittäkääpäs millä perusteella vaikkapa kaikki tuomioistuimien päätökset tai kaikki poliisin esitutkintapöytäkirjat käännettäisiin ruotsiksi. Ei se alueen kaksikielisyyskään tarkoita kaksikielisten alueiden kaikkien virallisten asiakirjojen kääntämistä. Vai kuinka on Heikki ja kumppanit!
käännetään ja mitä ei mutta kyllä se hurjaa menoa on kun lukee Sisäasiaministeriön sivuilta mitä työryhmä kertoi ruotsinkielen käännöstöistä:
Vuonna 2004 käännöstehtävien työpanos oli 89.3 henkilöTYÖVUOTTA . Omien kääntäjäresurssien lisäksi ruotsin käännöksiä hankittiin ostopalveluina noin 45.000 sivua (58 euroa sivu.)
Eikös se ole pakkoruotsittaja Folkinget joka toimii käännöstoimistona ja saa siitä lisää varoja joilla pystyy mainostamaan ruotsin kieltä suomalaisille. - 7+4
tämä järkytti kirjoitti:
käännetään ja mitä ei mutta kyllä se hurjaa menoa on kun lukee Sisäasiaministeriön sivuilta mitä työryhmä kertoi ruotsinkielen käännöstöistä:
Vuonna 2004 käännöstehtävien työpanos oli 89.3 henkilöTYÖVUOTTA . Omien kääntäjäresurssien lisäksi ruotsin käännöksiä hankittiin ostopalveluina noin 45.000 sivua (58 euroa sivu.)
Eikös se ole pakkoruotsittaja Folkinget joka toimii käännöstoimistona ja saa siitä lisää varoja joilla pystyy mainostamaan ruotsin kieltä suomalaisille.Kuinka monta kääntäjää Suomen ministeriöissä on, sillä tuo 89 työvuotta on valtava määrä työtunteja.
Onko täällä ketään ministeriöissä työskentelevää joka voisi kertoa enemmän noista kääntäjistä? - Tapio Rautalapio
7+4 kirjoitti:
Kuinka monta kääntäjää Suomen ministeriöissä on, sillä tuo 89 työvuotta on valtava määrä työtunteja.
Onko täällä ketään ministeriöissä työskentelevää joka voisi kertoa enemmän noista kääntäjistä?Valtionhallinnossa on kääntäjiä, tulkkeja, kielentarkistajia ja terminologeja on yhteensä noin 150 henkilöä. Ruotsin kääntäjien osuus on noin 90 henkilötyövuotta. Ostopalvelut mukaan lukien kielipalveluiden kokonaiskustannukset ovat noin 18 milj. euroa.
http://www.vnk.fi/julkaisukansio/2006/r10-valtionhallinnon-kielipalveluiden-nykytila/pdf/fi.pdf - Särkiluoto
Tapio Rautalapio kirjoitti:
Valtionhallinnossa on kääntäjiä, tulkkeja, kielentarkistajia ja terminologeja on yhteensä noin 150 henkilöä. Ruotsin kääntäjien osuus on noin 90 henkilötyövuotta. Ostopalvelut mukaan lukien kielipalveluiden kokonaiskustannukset ovat noin 18 milj. euroa.
http://www.vnk.fi/julkaisukansio/2006/r10-valtionhallinnon-kielipalveluiden-nykytila/pdf/fi.pdfAvaus oli selvä svekoprovo. Tala ei ole koskaan sanonut noin, selvää svekojen vääristelyä.
- svekko hora
8 kirjoitti:
No selvittäkääpäs millä perusteella vaikkapa kaikki tuomioistuimien päätökset tai kaikki poliisin esitutkintapöytäkirjat käännettäisiin ruotsiksi. Ei se alueen kaksikielisyyskään tarkoita kaksikielisten alueiden kaikkien virallisten asiakirjojen kääntämistä. Vai kuinka on Heikki ja kumppanit!
No niistä saa ruotsinkielisen version jos pyytää. Kielilaki takaa svekko paskalle sen.
- 8
svekko hora kirjoitti:
No niistä saa ruotsinkielisen version jos pyytää. Kielilaki takaa svekko paskalle sen.
Hiljaisuus laskeutui avauksen ylle. Sammakko on lentänyt suusta ja pääsyyt ihan Tyrvään Sanomiin. Kaikki viralliset asiakirjat! Heh heh! Näen jo mielikuvissani Kajjaanin poliisin lähettävän joutomies Matikaisen rattijuopumuksesta laatiman esitutkintapöytäkirjan käännettäväksi ruotsiksi, virallisen syyttäjän käännettävän syytekirjelmänsä ruotsiksi ja lopulta Kajaanin käräjäoikeus rätkäytetettyään sopivasti muutaman kuukauden tilienpäiden lukua ja ajokieltoa käännättää asiakirjat ruotsiksi. Eikä tässä vielä kaikki, kihlakunnanvouti lähettää täytäntöönpanopaperit ruotsiksi käännettynä.
Ja ajatellaanpa mikä riesa Hyrynsalmen kunnalle on siitä, että jokaikinen esityslista ja päätös käännetään ruotsiksi. Kunnan arkistot pullistuvat täyteen lukemattomista käännöksistä.
Onkohän tätmä totta? - jfk1967
svekko hora kirjoitti:
No niistä saa ruotsinkielisen version jos pyytää. Kielilaki takaa svekko paskalle sen.
Mites kätesi on jaksellut?
Onko rakkoja?
Haluatko että muut kirjoittelevat tänne "tuhmia sanoja"? - 8
jfk1967 kirjoitti:
Mites kätesi on jaksellut?
Onko rakkoja?
Haluatko että muut kirjoittelevat tänne "tuhmia sanoja"?Asiallista keskustelua - totta vieköön jfk1967! Ilmeisesti jatkat valitsemallasi linjalla!
- 8
8 kirjoitti:
Asiallista keskustelua - totta vieköön jfk1967! Ilmeisesti jatkat valitsemallasi linjalla!
Kun Heikki Tala puhuu esimerkisi kaksikielisyyden 20 %:n BKT-osuutta vastaavasta kustannuksesta ja siitä, että kaikki viralliset suomenkieliset asiakirjat käännetään ruotsiksi, ei sellainen lisää häneen uskottavuuttaan. Hänen opetuslapsensa ovat tietenkin luku sinänsä ja uskovat kritiikittömästi mestarinsa kaikki sanat, jopa puhtaan huuhaankin, suurena totuutena.
- 8
8 kirjoitti:
Kun Heikki Tala puhuu esimerkisi kaksikielisyyden 20 %:n BKT-osuutta vastaavasta kustannuksesta ja siitä, että kaikki viralliset suomenkieliset asiakirjat käännetään ruotsiksi, ei sellainen lisää häneen uskottavuuttaan. Hänen opetuslapsensa ovat tietenkin luku sinänsä ja uskovat kritiikittömästi mestarinsa kaikki sanat, jopa puhtaan huuhaankin, suurena totuutena.
Faktan ei tarvitse olla totta (Vanha kielipoliittinen sanonta)
- muuan fenno
onko "fyrkkaa" kirjoitti:
Kyllä varmaan ainakin "stadissa" käännetään.
Stadi onkin kaksikielinen, vaikka ruotsinkielisiä on muistaakseni vain viitisen prosenttia. Helsingin ja Turun kaksikielisyyden takaa erityinen säädös siitä, että 5 000 toiskielistä riittää kaksikielisyyteen. Tämä on sitä ruotsinkielisyyden asemien varmistamista, johon suomenkieliset poliitikot ovat jostakin syystä suostuneet.
- 8
muuan fenno kirjoitti:
Stadi onkin kaksikielinen, vaikka ruotsinkielisiä on muistaakseni vain viitisen prosenttia. Helsingin ja Turun kaksikielisyyden takaa erityinen säädös siitä, että 5 000 toiskielistä riittää kaksikielisyyteen. Tämä on sitä ruotsinkielisyyden asemien varmistamista, johon suomenkieliset poliitikot ovat jostakin syystä suostuneet.
Stadin ja ylipäätänsä minkään kunnan tai viranomaisen kaksikielisyys ei edellytä kaikkien asiakirjojen kääntämistä suomesta ruotsiksi tai päinvastoin. Siis Talan väite on väärä!
- muuan fenno
muuan fenno kirjoitti:
Stadi onkin kaksikielinen, vaikka ruotsinkielisiä on muistaakseni vain viitisen prosenttia. Helsingin ja Turun kaksikielisyyden takaa erityinen säädös siitä, että 5 000 toiskielistä riittää kaksikielisyyteen. Tämä on sitä ruotsinkielisyyden asemien varmistamista, johon suomenkieliset poliitikot ovat jostakin syystä suostuneet.
Vantaa kuuluu samaan poikkeusseuraan. Lieneekö Espoossakaan enää pääsäännön edellyttämää kymmentä prosenttia ruotsinkielisiä.
- 8
muuan fenno kirjoitti:
Vantaa kuuluu samaan poikkeusseuraan. Lieneekö Espoossakaan enää pääsäännön edellyttämää kymmentä prosenttia ruotsinkielisiä.
Miten muuten muuan fenno suhtaudut tuohon Talan väitteeseen. Totta vai tarua?
- muuan fenno
8 kirjoitti:
Miten muuten muuan fenno suhtaudut tuohon Talan väitteeseen. Totta vai tarua?
Ei tietoa. Varmastikaan ei läheskään kaikkia julkisia asiakirjoja, varsinkaan yksikielisissä suomenkielisissä kunnissa käännetä ruotsiksi. Talan väitteitähän ei voi ottaa sananmukaisesti, koska niissä useinkin lyödään mutkat suoriksi eli liioitellaan - ainakin itse näin ajattelen..
Eikö tänne löydy sellaista asiaan perehtynyttä, joka anatisi lyhyesti kokonaiskuvan asiasta? Tai viittaisi selon antavalle netin sivulle. - 8
muuan fenno kirjoitti:
Ei tietoa. Varmastikaan ei läheskään kaikkia julkisia asiakirjoja, varsinkaan yksikielisissä suomenkielisissä kunnissa käännetä ruotsiksi. Talan väitteitähän ei voi ottaa sananmukaisesti, koska niissä useinkin lyödään mutkat suoriksi eli liioitellaan - ainakin itse näin ajattelen..
Eikö tänne löydy sellaista asiaan perehtynyttä, joka anatisi lyhyesti kokonaiskuvan asiasta? Tai viittaisi selon antavalle netin sivulle.Liioittelua voi pitää vähintään varsin voimallisena. Käännättäminen kohdistuu huomattavan pieneen osaan julkisia asiakirjoja. Lukekaas muuten mitä kielilaissa sanotaan.
8 kirjoitti:
Liioittelua voi pitää vähintään varsin voimallisena. Käännättäminen kohdistuu huomattavan pieneen osaan julkisia asiakirjoja. Lukekaas muuten mitä kielilaissa sanotaan.
aivan erinomaisesti Mustasaaren kunnanjohtaja Rurik Ahlbergin näkemys keinotekoisen kaksikielisyyden nykytilasta. Siitä on helppo vetää johtopäätös Suomen kielipolitiikan tulevaisuudesta.
Hesarin ”me puhumme ruotsia 6/10” jatkuu tänään Rurik Ahlbergin valitusvirrellä. Se todellakin on itkua, parkua jatkuvaa:
- kaksikielisen Suomen periaatteet unohtuivat
- ruotsinkielinen väestö piti uutta lainsäädäntöä uhkana kaksikielisyyden säilymiselle
- lainsäädännön päämäärät istuivat todellisuuteen huonosti
- samalla kartalta katosi kaksi ruotsinenemmistöistä kuntaa
- vähensi ruotsinkielisten osuutta kaupungin (Kokkolan) väestöstä: nyt osuus on vain 13 prosenttia
- Inkoossa käydään tuskallista keskustelua
- Kruunupyy sitä vastoin valitsi Kokkolan, jonka pääkieli on suomi
- kaksikielinen Särkisalo liittyi Salon kaupunkiin, ja uusi kunta on yksikielinen
- kaksikielisiä alueita leimaavat sattumanvaraisuus ja kuntapäättäjien kapeakatseisuus
- Suomessa ei ole kokonaisstrategiaa, miten molempien kansalliskielten elintilaa tulisi vaalia
- jopa ruotsinkielisten valtapuolue Rkp on jakautunut kahtia
- näkyvästi toimiva vähemmistö ei välitä (ruotsin) kielen kokonaistilanteesta
- joudutaan ojasta allikkoon
- selvityksessä ehdotetaan viiden ruotsinenemmistöisen kunnan lakkauttamista ja liittämistä Vaasaan
- tämä heikentäisi ruotsinkielisyyden näkyvyyttä kansallisella tasolla merkittävästi
- käytännössä suuri osa Suomen ruotsinkielisestä virkamieskoneistosta häviäisi
- myös Pohjanmaan ruotsinkielinen ammattiopetus saattaa joutua puntariin
- Rkp:läiset väittelevät liitoskysymyksestä keskenään
- kunta- ja palvelurakenneuudistus nakertaa kahden kielen Suomen perusteita
Ja lopuksi Ahlberg löytää syyllisen; ”Internetin palstoilla käydään repivää keskustelua ruotsinkielisten asemasta”. Juuri niin. Ahlberg on laatinut erinomaisen hyvän luettelon siitä, missä nyt mennään. Suomesta tulee aito Pohjoismaa, kun se muutetaan virallisesti yksikieliseksi ja ruotsi saa kansallisen vähemmistökielen aseman.
Pitkään tämän eteen on ollut tehtävä töitä, mutta nyt suunta on oikea, vauhtia vain lisää. Tyrvään Sanomat antoi omalta osaltaan potkua asiaan. ;-D- 8
heikki_tala kirjoitti:
aivan erinomaisesti Mustasaaren kunnanjohtaja Rurik Ahlbergin näkemys keinotekoisen kaksikielisyyden nykytilasta. Siitä on helppo vetää johtopäätös Suomen kielipolitiikan tulevaisuudesta.
Hesarin ”me puhumme ruotsia 6/10” jatkuu tänään Rurik Ahlbergin valitusvirrellä. Se todellakin on itkua, parkua jatkuvaa:
- kaksikielisen Suomen periaatteet unohtuivat
- ruotsinkielinen väestö piti uutta lainsäädäntöä uhkana kaksikielisyyden säilymiselle
- lainsäädännön päämäärät istuivat todellisuuteen huonosti
- samalla kartalta katosi kaksi ruotsinenemmistöistä kuntaa
- vähensi ruotsinkielisten osuutta kaupungin (Kokkolan) väestöstä: nyt osuus on vain 13 prosenttia
- Inkoossa käydään tuskallista keskustelua
- Kruunupyy sitä vastoin valitsi Kokkolan, jonka pääkieli on suomi
- kaksikielinen Särkisalo liittyi Salon kaupunkiin, ja uusi kunta on yksikielinen
- kaksikielisiä alueita leimaavat sattumanvaraisuus ja kuntapäättäjien kapeakatseisuus
- Suomessa ei ole kokonaisstrategiaa, miten molempien kansalliskielten elintilaa tulisi vaalia
- jopa ruotsinkielisten valtapuolue Rkp on jakautunut kahtia
- näkyvästi toimiva vähemmistö ei välitä (ruotsin) kielen kokonaistilanteesta
- joudutaan ojasta allikkoon
- selvityksessä ehdotetaan viiden ruotsinenemmistöisen kunnan lakkauttamista ja liittämistä Vaasaan
- tämä heikentäisi ruotsinkielisyyden näkyvyyttä kansallisella tasolla merkittävästi
- käytännössä suuri osa Suomen ruotsinkielisestä virkamieskoneistosta häviäisi
- myös Pohjanmaan ruotsinkielinen ammattiopetus saattaa joutua puntariin
- Rkp:läiset väittelevät liitoskysymyksestä keskenään
- kunta- ja palvelurakenneuudistus nakertaa kahden kielen Suomen perusteita
Ja lopuksi Ahlberg löytää syyllisen; ”Internetin palstoilla käydään repivää keskustelua ruotsinkielisten asemasta”. Juuri niin. Ahlberg on laatinut erinomaisen hyvän luettelon siitä, missä nyt mennään. Suomesta tulee aito Pohjoismaa, kun se muutetaan virallisesti yksikieliseksi ja ruotsi saa kansallisen vähemmistökielen aseman.
Pitkään tämän eteen on ollut tehtävä töitä, mutta nyt suunta on oikea, vauhtia vain lisää. Tyrvään Sanomat antoi omalta osaltaan potkua asiaan. ;-DKysyn Heikki Talalta selkeästi ja yksinkertaisesti. Vastaukseksi riittää kyllä tai ei. Käännätetäänkö joka ikinen julkisen hallinnon virallinen asiakirja suomesta ruotsiksi. Vastaukseksi riittää kyllä tai ei! Odotan vastausta.
- Riti rati rallaa
8 kirjoitti:
Kysyn Heikki Talalta selkeästi ja yksinkertaisesti. Vastaukseksi riittää kyllä tai ei. Käännätetäänkö joka ikinen julkisen hallinnon virallinen asiakirja suomesta ruotsiksi. Vastaukseksi riittää kyllä tai ei! Odotan vastausta.
Saat odotella vastausta maailman tappiin asti. ainakin jos entiset merkit Heikin osalta toteutuvat.
muuan fenno kirjoitti:
Ei tietoa. Varmastikaan ei läheskään kaikkia julkisia asiakirjoja, varsinkaan yksikielisissä suomenkielisissä kunnissa käännetä ruotsiksi. Talan väitteitähän ei voi ottaa sananmukaisesti, koska niissä useinkin lyödään mutkat suoriksi eli liioitellaan - ainakin itse näin ajattelen..
Eikö tänne löydy sellaista asiaan perehtynyttä, joka anatisi lyhyesti kokonaiskuvan asiasta? Tai viittaisi selon antavalle netin sivulle.Kyllä kansa tietää ja tajuaa. Virallinen kaksikielisyys tuota valtavan määrän täysin tarpeetonta julkista paperisaastetta ruotsin kielellä. Sen todellinen tarve on murto-osa siitä, mitä nyt käännetään ruotsiksi. Minusta Suomessa voidaan ottaa mallia tässäkin Ruotsista, jossa kirjastoissa on kymmenillä eri kielillä aineistoa - vaan ei maan suurimmalla vähemmistökielellä eli suomeksi. Kun asiaa kysyttiin, niin vastaus oli, että ruotsinsuomalaiset ovat oppineet ruotsin niin hyvin, että suomenkielistä aineistoa ei tarvita. Ruotsin lainsäädäntöä ei liioin käännetä suomeksi.
Suomessa tämä käännösrumba on valtava tulonsiirto suomenruotsalaisille, jotka myyvät käännöksiä valtiolle. Valtion keskushallinnossa siitä huolimatta monet tärkeät asiat viivästyvät, koska asioita ei voida viedä eteenpäin ennen kuin ruotsinkielinen käännös on saatu. Ai niin, valtion korkeakoulututkinnon suorittaneiltahan vaaditaan ruotsin kielen todistus - miksi he eivät kirjoita tekstejä saman tien suomeksi ja ruotsiksi. Ihan totta, he eivät osaa kuin alkeellista ruotsia, jolla ei tee mitään. Mutta virkamiespakkoruotsi on edelleen kaikilla korkeakoulututkinnon suorittaville!
Tämä maa on varsinainen Bemböle (suomeksi Hölmölä). Mutta nyt näkyy valoa pakkoruotsitunnelin päässä, sillä poliittiset puolueet laidasta laitaan ovat alkaneet tajuta realiteetteja - viimeksi Kansallinen kokoomus, jonka korkein päättävä eli äänesti 284-281 pakkoruotsin poistamisen puolesta ja 38 % on valmis puuttumaan ruotsin kielen perustuslailliseen asemaan. Kyllä tämä tästä, ja nyt kuuntelamaan keskiaikaista musiikkia Sastamalan Gregorianaan.8 kirjoitti:
Liioittelua voi pitää vähintään varsin voimallisena. Käännättäminen kohdistuu huomattavan pieneen osaan julkisia asiakirjoja. Lukekaas muuten mitä kielilaissa sanotaan.
Kielilain 40 § mukaan vankilat ovat ainoa valtion "yksikielisesti suomenkielinen" toiminto. Kuitenkin niin, että 2 momentin mukaan suomenruotsalaisille voidaan perustaa vankiloihin ruotsinkielisiä osastoja. Yleensähän ruotsinkieliset eivät joudu vankilaan ja sitä varten heillä on valtava yliedustus korkeimmassa hallintooikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa. Jokunen frykman sentään kiveen sisään on päätynyt ja kuinka ollakaan raha-asioista.
8 kirjoitti:
Kysyn Heikki Talalta selkeästi ja yksinkertaisesti. Vastaukseksi riittää kyllä tai ei. Käännätetäänkö joka ikinen julkisen hallinnon virallinen asiakirja suomesta ruotsiksi. Vastaukseksi riittää kyllä tai ei! Odotan vastausta.
Suomessa käännetään valtava määrä asiakirjoja ja muuta aineistoa täysin tarpeettomasti ruotsiksi. Jopa HOK-Elannon ikimuistoisista ajoista julkaistu yksikielisesti suomenkielinen YHTEISHYVÄ on nyt suomenruotsalaisen päätoimittajan käsissä - pääkirjoitus ruotsiksi ja kaiken maailman wästöt kolumnisteina. Valtavaa aivopesua suomenkielisten rahoilla.
- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
Kyllä kansa tietää ja tajuaa. Virallinen kaksikielisyys tuota valtavan määrän täysin tarpeetonta julkista paperisaastetta ruotsin kielellä. Sen todellinen tarve on murto-osa siitä, mitä nyt käännetään ruotsiksi. Minusta Suomessa voidaan ottaa mallia tässäkin Ruotsista, jossa kirjastoissa on kymmenillä eri kielillä aineistoa - vaan ei maan suurimmalla vähemmistökielellä eli suomeksi. Kun asiaa kysyttiin, niin vastaus oli, että ruotsinsuomalaiset ovat oppineet ruotsin niin hyvin, että suomenkielistä aineistoa ei tarvita. Ruotsin lainsäädäntöä ei liioin käännetä suomeksi.
Suomessa tämä käännösrumba on valtava tulonsiirto suomenruotsalaisille, jotka myyvät käännöksiä valtiolle. Valtion keskushallinnossa siitä huolimatta monet tärkeät asiat viivästyvät, koska asioita ei voida viedä eteenpäin ennen kuin ruotsinkielinen käännös on saatu. Ai niin, valtion korkeakoulututkinnon suorittaneiltahan vaaditaan ruotsin kielen todistus - miksi he eivät kirjoita tekstejä saman tien suomeksi ja ruotsiksi. Ihan totta, he eivät osaa kuin alkeellista ruotsia, jolla ei tee mitään. Mutta virkamiespakkoruotsi on edelleen kaikilla korkeakoulututkinnon suorittaville!
Tämä maa on varsinainen Bemböle (suomeksi Hölmölä). Mutta nyt näkyy valoa pakkoruotsitunnelin päässä, sillä poliittiset puolueet laidasta laitaan ovat alkaneet tajuta realiteetteja - viimeksi Kansallinen kokoomus, jonka korkein päättävä eli äänesti 284-281 pakkoruotsin poistamisen puolesta ja 38 % on valmis puuttumaan ruotsin kielen perustuslailliseen asemaan. Kyllä tämä tästä, ja nyt kuuntelamaan keskiaikaista musiikkia Sastamalan Gregorianaan."Ruotsista, jossa kirjastoissa on kymmenillä eri kielillä aineistoa - vaan ei maan suurimmalla vähemmistökielellä eli suomeksi."
Miksi Itätalainmaan marqiisi laskettelee lööperiä Ruotsin kirjastoista? Onhan niissä kirjoja suomeksi. Suomenkielisen aineiston haku yksinomaan Tukholman kaupunginkirjaston kokoelmista tuottaa 16190 osumaa.
Eipä voi sanoa olevan valoa näkyvissä näissä marqiisin jutuissa.
http://biblioteket.se/ Tapio Rautalapio kirjoitti:
"Ruotsista, jossa kirjastoissa on kymmenillä eri kielillä aineistoa - vaan ei maan suurimmalla vähemmistökielellä eli suomeksi."
Miksi Itätalainmaan marqiisi laskettelee lööperiä Ruotsin kirjastoista? Onhan niissä kirjoja suomeksi. Suomenkielisen aineiston haku yksinomaan Tukholman kaupunginkirjaston kokoelmista tuottaa 16190 osumaa.
Eipä voi sanoa olevan valoa näkyvissä näissä marqiisin jutuissa.
http://biblioteket.se/Ruotsissa julkaistavista erilaisista kirjallisista tuotteista, joita löytyi jos jonkinlaisilla kielillä, mutta ei Ruotsin suurimmalla ja ikivanhalla vähemmistökielellä. Kun sitä ihmeteltiin, niin rotuopeistaan tunnettu Ruotsi vastasi, että ei ole tarvetta, koska ruotsinsuomalaiset ovat oppineet riittävän hyvin ruotsin kielen. Sitähän Ruotsi on avittanut sekä fyysisen että henkisen väkivallan keinoin. Samanlainen ulkomuseo löytyy Suomestakin - Ahvenanmaa.
Nyt vain ottamaan mallia Oolannista!heikki_tala kirjoitti:
Ruotsissa julkaistavista erilaisista kirjallisista tuotteista, joita löytyi jos jonkinlaisilla kielillä, mutta ei Ruotsin suurimmalla ja ikivanhalla vähemmistökielellä. Kun sitä ihmeteltiin, niin rotuopeistaan tunnettu Ruotsi vastasi, että ei ole tarvetta, koska ruotsinsuomalaiset ovat oppineet riittävän hyvin ruotsin kielen. Sitähän Ruotsi on avittanut sekä fyysisen että henkisen väkivallan keinoin. Samanlainen ulkomuseo löytyy Suomestakin - Ahvenanmaa.
Nyt vain ottamaan mallia Oolannista!tarkoittaisi tällaista:
Ahvenanmaan mallia kehutaan kovasti ruotsinkielisten ja ruotsin kielen ystävien keskuudessa. Ei vaan ole käynyt kaupaksi. Mitä jos kopioisimme Ahvenanmaan mallin Manner-Suomeen. Mitä sitä kauemmaksi kauppaamaan!
Manner-Suomelle itsehallinto perusteluineen kopsattuna Ahvenanmaan mallista:
1.) Kielienemmistön kieli, suomi, on ainoa virallinen hallintokieli Manner-Suomessa. Muiden kielten käyttäminen on lainvastaista, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
2.) Manner-Suomen julkisin varoin kustannettu koulujärjestelmä toimii ainoastaan suomen kielellä. Muunkieliset, julkisin varoin kustannetut koulut on laittomia, koska Manner-Suomi on itsehallintoalue.
3.) Muita kieliä kuin suomea puhuvat eivät saa omalla äidinkielellään mitään opetusta julkisin varoin, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
4.) Muitä kieliä äidinkielenä puhuvilta lapsilta on lailla kielletty oman äidinkielen opetus Manner-Suomessa julkisin varoin, koska Manner-Suomella on itsehallinto. Ainoa kieli, jolla on Manner-Suomessa äidinkielen asema koulujen opetussuunnitelmissa on suomen kieli. Muita kieliä kutsutaan kotikieliksi.
5.) Kaikki kunnat toimivat suomen kielellä Manner-Suomessa, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
6.)Jokaiseen julkiseen virkaan riittää suomen kielen osaaminen suullisesti ja kirjallisesti, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
7.) Manner-Suomeen muuttaneet eivät saa ostaa kiinteistöjä elleivät ole asuneet Manner-Suomessa viisi (5) vuotta ja osaavat suomea, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
8.) Katukilvet ja tienviitat on vain suomeksi Manner-Suomessa, koska Manner-Suomessa on itsehallinto.
9.) Kaikki opiskelevat tasapuolisesti suomen kielellä Manner-Suomessa, koska Manner-Suomi on itsehallintoalue.
10.) Yritystä ei saa rekisteröidä Manner-Suomeen ellei yrityksessä ole vähintään yhtä mannersuomalaista yrityksen hallitusjäsenenä, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
11,) Manner-Suomessa sallitaan vain suomenkieliset seurakunnat, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
Website: http://www.hs.fi/keskustelu/forum.jspa?forumID=11
Jarmo on tehnyt osuvan kielipoliitisen ohjelman ruotsinkieliseen malliin.- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
Ruotsissa julkaistavista erilaisista kirjallisista tuotteista, joita löytyi jos jonkinlaisilla kielillä, mutta ei Ruotsin suurimmalla ja ikivanhalla vähemmistökielellä. Kun sitä ihmeteltiin, niin rotuopeistaan tunnettu Ruotsi vastasi, että ei ole tarvetta, koska ruotsinsuomalaiset ovat oppineet riittävän hyvin ruotsin kielen. Sitähän Ruotsi on avittanut sekä fyysisen että henkisen väkivallan keinoin. Samanlainen ulkomuseo löytyy Suomestakin - Ahvenanmaa.
Nyt vain ottamaan mallia Oolannista!Kysymys ei siis ollutkaan siitä, mitä marqiisi sanoi, vaan jostakin muusta, joka ei oikein marqiisin tämänkertaisesta selityksestä selviä.
Rotuopeistaan tunnettu rotumarqiisi kirjoitti aivan yksiselitteisen selkeästi, että Ruotsin kirjastoissa ei ole suomenkielistä aineistoa. No, pelkästään Tukholman kaupunginkirjastosta löytyy yli 16 000 suomenkielistä nimikettä aineistoa. Nooh, Itätalainmaan rotumarqiisi se siinä vain höpötteli. - Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
tarkoittaisi tällaista:
Ahvenanmaan mallia kehutaan kovasti ruotsinkielisten ja ruotsin kielen ystävien keskuudessa. Ei vaan ole käynyt kaupaksi. Mitä jos kopioisimme Ahvenanmaan mallin Manner-Suomeen. Mitä sitä kauemmaksi kauppaamaan!
Manner-Suomelle itsehallinto perusteluineen kopsattuna Ahvenanmaan mallista:
1.) Kielienemmistön kieli, suomi, on ainoa virallinen hallintokieli Manner-Suomessa. Muiden kielten käyttäminen on lainvastaista, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
2.) Manner-Suomen julkisin varoin kustannettu koulujärjestelmä toimii ainoastaan suomen kielellä. Muunkieliset, julkisin varoin kustannetut koulut on laittomia, koska Manner-Suomi on itsehallintoalue.
3.) Muita kieliä kuin suomea puhuvat eivät saa omalla äidinkielellään mitään opetusta julkisin varoin, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
4.) Muitä kieliä äidinkielenä puhuvilta lapsilta on lailla kielletty oman äidinkielen opetus Manner-Suomessa julkisin varoin, koska Manner-Suomella on itsehallinto. Ainoa kieli, jolla on Manner-Suomessa äidinkielen asema koulujen opetussuunnitelmissa on suomen kieli. Muita kieliä kutsutaan kotikieliksi.
5.) Kaikki kunnat toimivat suomen kielellä Manner-Suomessa, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
6.)Jokaiseen julkiseen virkaan riittää suomen kielen osaaminen suullisesti ja kirjallisesti, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
7.) Manner-Suomeen muuttaneet eivät saa ostaa kiinteistöjä elleivät ole asuneet Manner-Suomessa viisi (5) vuotta ja osaavat suomea, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
8.) Katukilvet ja tienviitat on vain suomeksi Manner-Suomessa, koska Manner-Suomessa on itsehallinto.
9.) Kaikki opiskelevat tasapuolisesti suomen kielellä Manner-Suomessa, koska Manner-Suomi on itsehallintoalue.
10.) Yritystä ei saa rekisteröidä Manner-Suomeen ellei yrityksessä ole vähintään yhtä mannersuomalaista yrityksen hallitusjäsenenä, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
11,) Manner-Suomessa sallitaan vain suomenkieliset seurakunnat, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
Website: http://www.hs.fi/keskustelu/forum.jspa?forumID=11
Jarmo on tehnyt osuvan kielipoliitisen ohjelman ruotsinkieliseen malliin.Onko marqiisi tuon ryytin 'Ahvenanmaan mallin' kannalla? Aiemmin marqiisi on kritisoinut sitä kovastikin...
Tapio Rautalapio kirjoitti:
Valtionhallinnossa on kääntäjiä, tulkkeja, kielentarkistajia ja terminologeja on yhteensä noin 150 henkilöä. Ruotsin kääntäjien osuus on noin 90 henkilötyövuotta. Ostopalvelut mukaan lukien kielipalveluiden kokonaiskustannukset ovat noin 18 milj. euroa.
http://www.vnk.fi/julkaisukansio/2006/r10-valtionhallinnon-kielipalveluiden-nykytila/pdf/fi.pdfSvekolapioijan antamasta linkistä suora lainaus: "Kääntäminen sekä kansalliskielille että muille kielille on lisääntynyt. Esim. valtioneuvoston käännöstoimistoon käännettäväksi
tulleiden hallituksen esitysten sivumäärä on lähes kaksinkertaistunut kahdessa vuodessa." Että sillä lailla! Ja lapioijan linkki käsitti vain valtionhallinnon käännöskulut. Lisäksi tulevat keinotekoisesti kaksikielisten kuntien kuten Helsinki, Espoo, Vantaa, Turku, jne valtavat kulut asiakirjojenj kääntämisestä ruotsiksi.
Tämä sama harha toistuu kerta toisensa jälkeen sekä pakkoruotsin että keinotekoisen valtiollisen ja kunnallisen kaksikislisyyden osalta. Ilmeisesti kokonaiskustannus on varsin lähellä hurjimpiakin arvailuja. Ei ihme, että asiaa ei haluta selvittää.8 kirjoitti:
Kun Heikki Tala puhuu esimerkisi kaksikielisyyden 20 %:n BKT-osuutta vastaavasta kustannuksesta ja siitä, että kaikki viralliset suomenkieliset asiakirjat käännetään ruotsiksi, ei sellainen lisää häneen uskottavuuttaan. Hänen opetuslapsensa ovat tietenkin luku sinänsä ja uskovat kritiikittömästi mestarinsa kaikki sanat, jopa puhtaan huuhaankin, suurena totuutena.
lähempänä kuin itsekään olisin uskonut. Joka päivä pulpahtaa esiin uutta tietoa pakkoruotsin ja keinotekoisen kaksikielisyyden kustannuksista. Tässä suora lainaus valtionhallinnon käännöskulujen rajusta noususta: "Kääntäminen sekä kansalliskielille että muille kielille on lisääntynyt. Esim. valtioneuvoston käännöstoimistoon käännettäväksi tulleiden hallituksen esitysten sivumäärä on lähes kaksinkertaistunut kahdessa vuodessa."
Että sillä lailla! Meillä on todella kiire ottaa mallia Ruotsista kielipolitiikan hoidossa; enemmistön kieli ainoaksi viralliseksi kieleksi ja muille vanhoille kielille kansallisen vähemmistökielen asema sekä kaikille mahdollisuus oppia maan pääkieli, suomi!Tapio Rautalapio kirjoitti:
Kysymys ei siis ollutkaan siitä, mitä marqiisi sanoi, vaan jostakin muusta, joka ei oikein marqiisin tämänkertaisesta selityksestä selviä.
Rotuopeistaan tunnettu rotumarqiisi kirjoitti aivan yksiselitteisen selkeästi, että Ruotsin kirjastoissa ei ole suomenkielistä aineistoa. No, pelkästään Tukholman kaupunginkirjastosta löytyy yli 16 000 suomenkielistä nimikettä aineistoa. Nooh, Itätalainmaan rotumarqiisi se siinä vain höpötteli.Ruotsinkielisen neuvottelukunnan asettaminen
Neuvottelukunnista yleensä on kerrottu edellä tämän esityslistan asian 16 kohdalla.
Ruotsinkielinen neuvottelukunta
Tästä neuvottelukunnasta on neuvottelukuntien toimisäännön 3 §:ssä todettu, että
3.2
Ruotsinkieliseen neuvottelukuntaan kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolmetoista jäsentä. Kullekin neuvottelukuntaan kuuluvalle valitaan henkilökohtainen varajäsen. Jäseniä valittaessa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan neuvottelukunnan kokoonpanossa otetaan huomioon vain tähän kieliryhmään kuuluvien saama ääniosuus ruotsin- ja kaksikielisissä kunnissa. Vähintään yhden jäsenen ja hänen varajäsenensä tulee edustaa Ahvenanmaan kuntia.
Ruotsinkielisen neuvottelukunnan erityistehtävinä on toimisäännön mukaan
1. vaikuttaa siihen, että ruotsinkieliset ja kaksikieliset kunnat sekä niiden muodostamat yhteisöt saavat palveluja ruotsinkielellä ja, että niillä on saatavissa ruotsinkielisen väestön tarvitsemat palvelut erityisesti sivistys- ja opetustoimen osalta
2. antaa pyydettäessä lausunto nimettäessä liiton edustajia ruotsinkielisiä kuntia koskevissa asioissa
3. seurata Kuntaliiton ruotsinkielisen sihteeristön toimintaa.
Ehdotus:
Valtuusto päättää asettaa ruotsinkielisen neuvottelukunnan ja nimetä siihen 15 jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.
Varsinainen jäsen (henkilökohtainen varajäsen)
Samalla valtuusto päättää nimetä jäsenistä neuvottelukunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Päätös:
Valtuusto päätti asettaa ruotsinkielisen neuvottelukunnan ja nimetä siihen 15 jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.
Varsinainen jäsen (henkilökohtainen varajäsen)
Gestrin Christina, Espoo (Karlsson Patrik, Vantaa) RKP
Grindgärs Ulf, Kristiinankaupunki (Blomstedt Åsa, Kristiinankaupunki) RKP
Henriksson Anna-Maja, Pietarsaari (Granlund Gun, Vöyri-Maksamaa) RKP
Kapténs Gun, Luoto (Thomasfolk Per, Mustasaari) RKP
Nylander Mikaela, Porvoo (Henriksson Linnea, Raasepori) RKP
Torvalds Nils, Helsinki (Wrede Georg Henrik, Helsinki) RKP
Öhman Folke, Länsi-Turunmaa (Heinonen Barbara, Länsi-Turunmaa) RKP
Antas Camilla, Loviisa (Ilola Siv, Salo) Kok.
Perjus Mikael, Kristiinankaupunki (Holst Jan, Espoo) Kok.
Eklöv Gudrun, Pedersöre (Bogren Christer, Maalahti) SDP
Wessberg Nina, Raasepori (Lehtivaara Jari, Kemiönsaari) SDP
Tornberg Helena, Liminka (Tjeder Ole, Pyhtää) Kesk.
Heikkilä Jonas, Turku (Piiparinen Niklas, Helsinki) Vihr.
Tuominen Kurt, Kemiönsaari (Lodenius Laura, Helsinki) Vas.
Slotte Roger, Jomala (Rönnlöf Björn, Sottunga) Åland
Samalla valtuusto päättää nimetä jäsenistä neuvottelukunnan puheenjohtajaksi Folke Öhman ja varapuheenjohtajaksi Gudrun Eklöv.
Tämänkin neuvottelukunna menot katetaan pääasiassa suomenkielisten veronmaksajien rahoilla.- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
Svekolapioijan antamasta linkistä suora lainaus: "Kääntäminen sekä kansalliskielille että muille kielille on lisääntynyt. Esim. valtioneuvoston käännöstoimistoon käännettäväksi
tulleiden hallituksen esitysten sivumäärä on lähes kaksinkertaistunut kahdessa vuodessa." Että sillä lailla! Ja lapioijan linkki käsitti vain valtionhallinnon käännöskulut. Lisäksi tulevat keinotekoisesti kaksikielisten kuntien kuten Helsinki, Espoo, Vantaa, Turku, jne valtavat kulut asiakirjojenj kääntämisestä ruotsiksi.
Tämä sama harha toistuu kerta toisensa jälkeen sekä pakkoruotsin että keinotekoisen valtiollisen ja kunnallisen kaksikislisyyden osalta. Ilmeisesti kokonaiskustannus on varsin lähellä hurjimpiakin arvailuja. Ei ihme, että asiaa ei haluta selvittää.Marqiisin valhe 'kaikkien asiakirjojen kääntämisestä' on jo paljastunut. Kokeneen 'kielipoliitikon' kohdalla kun ei kyseessä voi olla enää mikään lipsahdus, vaan tarkoituksellinen lukijan harhaanjohtamisyritys. Sitähän ne marqiisin kirjoitukset on, ei osaakaan totuutta, vaan silkkaa sumutusta, vääristelyä ja suoranaista valehtelua.
"Tämä sama harha toistuu kerta toisensa jälkeen sekä pakkoruotsin että keinotekoisen valtiollisen ja kunnallisen kaksikislisyyden osalta. Ilmeisesti kokonaiskustannus on varsin lähellä hurjimpiakin arvailuja. "
Nimimerkki Frey laski takavuosina kaksikielisissä kunnissa työskentelevän noin 100 kuntakääntäjää. Valtionhallinnon käännöskustannusten mallia mukaillen kuntien käännöskustannukset asettuivat Freyn mukaan 7 miljoonan euron vaiheille. Kun valtion ja kuntien käännöskustannukset lasketaan yhteen päästiin ruotsin kielen osalta n 20 miljoonan euron summaan. Marqiisin esittämät hurjimmat arvailut ovat olleen luokkaa 32 000 miljoonaa vuodessa. 'Varsin lähellä' on tietysti suhteellinen käsite, mutta kyllä marqiisi nyt pisti talakertoimeen ihan hurjat lukemat, nimittäin millä tahansa asteikolla nuo luvut ovat varsin kaukana toisistaan.
Mikäli marqiisi haluaa opponoida niin hän varmaankin tekee sen? - Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
Ruotsinkielisen neuvottelukunnan asettaminen
Neuvottelukunnista yleensä on kerrottu edellä tämän esityslistan asian 16 kohdalla.
Ruotsinkielinen neuvottelukunta
Tästä neuvottelukunnasta on neuvottelukuntien toimisäännön 3 §:ssä todettu, että
3.2
Ruotsinkieliseen neuvottelukuntaan kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolmetoista jäsentä. Kullekin neuvottelukuntaan kuuluvalle valitaan henkilökohtainen varajäsen. Jäseniä valittaessa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan neuvottelukunnan kokoonpanossa otetaan huomioon vain tähän kieliryhmään kuuluvien saama ääniosuus ruotsin- ja kaksikielisissä kunnissa. Vähintään yhden jäsenen ja hänen varajäsenensä tulee edustaa Ahvenanmaan kuntia.
Ruotsinkielisen neuvottelukunnan erityistehtävinä on toimisäännön mukaan
1. vaikuttaa siihen, että ruotsinkieliset ja kaksikieliset kunnat sekä niiden muodostamat yhteisöt saavat palveluja ruotsinkielellä ja, että niillä on saatavissa ruotsinkielisen väestön tarvitsemat palvelut erityisesti sivistys- ja opetustoimen osalta
2. antaa pyydettäessä lausunto nimettäessä liiton edustajia ruotsinkielisiä kuntia koskevissa asioissa
3. seurata Kuntaliiton ruotsinkielisen sihteeristön toimintaa.
Ehdotus:
Valtuusto päättää asettaa ruotsinkielisen neuvottelukunnan ja nimetä siihen 15 jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.
Varsinainen jäsen (henkilökohtainen varajäsen)
Samalla valtuusto päättää nimetä jäsenistä neuvottelukunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Päätös:
Valtuusto päätti asettaa ruotsinkielisen neuvottelukunnan ja nimetä siihen 15 jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.
Varsinainen jäsen (henkilökohtainen varajäsen)
Gestrin Christina, Espoo (Karlsson Patrik, Vantaa) RKP
Grindgärs Ulf, Kristiinankaupunki (Blomstedt Åsa, Kristiinankaupunki) RKP
Henriksson Anna-Maja, Pietarsaari (Granlund Gun, Vöyri-Maksamaa) RKP
Kapténs Gun, Luoto (Thomasfolk Per, Mustasaari) RKP
Nylander Mikaela, Porvoo (Henriksson Linnea, Raasepori) RKP
Torvalds Nils, Helsinki (Wrede Georg Henrik, Helsinki) RKP
Öhman Folke, Länsi-Turunmaa (Heinonen Barbara, Länsi-Turunmaa) RKP
Antas Camilla, Loviisa (Ilola Siv, Salo) Kok.
Perjus Mikael, Kristiinankaupunki (Holst Jan, Espoo) Kok.
Eklöv Gudrun, Pedersöre (Bogren Christer, Maalahti) SDP
Wessberg Nina, Raasepori (Lehtivaara Jari, Kemiönsaari) SDP
Tornberg Helena, Liminka (Tjeder Ole, Pyhtää) Kesk.
Heikkilä Jonas, Turku (Piiparinen Niklas, Helsinki) Vihr.
Tuominen Kurt, Kemiönsaari (Lodenius Laura, Helsinki) Vas.
Slotte Roger, Jomala (Rönnlöf Björn, Sottunga) Åland
Samalla valtuusto päättää nimetä jäsenistä neuvottelukunnan puheenjohtajaksi Folke Öhman ja varapuheenjohtajaksi Gudrun Eklöv.
Tämänkin neuvottelukunna menot katetaan pääasiassa suomenkielisten veronmaksajien rahoilla.Tuolla ei nyt kyllä ollut yhtään mitään tekemistä keskustelunaiheena olevan Itätalainmaan marqiisin höpötyksen kanssa.
Rotuopeistaan tunnettu rotumarqiisi kirjoitti aivan yksiselitteisen selkeästi, että Ruotsin kirjastoissa ei ole suomenkielistä aineistoa. No, pelkästään Tukholman kaupunginkirjastosta löytyy yli 16 000 suomenkielistä nimikettä aineistoa. Nooh, Itätalainmaan rotumarqiisi se siinä vain höpötteli. - 35
Tapio Rautalapio kirjoitti:
Kysymys ei siis ollutkaan siitä, mitä marqiisi sanoi, vaan jostakin muusta, joka ei oikein marqiisin tämänkertaisesta selityksestä selviä.
Rotuopeistaan tunnettu rotumarqiisi kirjoitti aivan yksiselitteisen selkeästi, että Ruotsin kirjastoissa ei ole suomenkielistä aineistoa. No, pelkästään Tukholman kaupunginkirjastosta löytyy yli 16 000 suomenkielistä nimikettä aineistoa. Nooh, Itätalainmaan rotumarqiisi se siinä vain höpötteli.ja puskastaan ampuvan pelkuriraukan kauhu, kun Tala puhuu ihan silkkaa asiaa.
Mikä tämä tapiorautalapio on ketään omalla nimellään kirjoittavaa suomenkielistä ylipäätänsä kritisoimaan.
Nooh kunhan suomenruotsalainen vain itsekseen höpöisee.
Pakkoruotsi on pian vain inhottava historian muisto heikki_tala kirjoitti:
Ruotsinkielisen neuvottelukunnan asettaminen
Neuvottelukunnista yleensä on kerrottu edellä tämän esityslistan asian 16 kohdalla.
Ruotsinkielinen neuvottelukunta
Tästä neuvottelukunnasta on neuvottelukuntien toimisäännön 3 §:ssä todettu, että
3.2
Ruotsinkieliseen neuvottelukuntaan kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolmetoista jäsentä. Kullekin neuvottelukuntaan kuuluvalle valitaan henkilökohtainen varajäsen. Jäseniä valittaessa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan neuvottelukunnan kokoonpanossa otetaan huomioon vain tähän kieliryhmään kuuluvien saama ääniosuus ruotsin- ja kaksikielisissä kunnissa. Vähintään yhden jäsenen ja hänen varajäsenensä tulee edustaa Ahvenanmaan kuntia.
Ruotsinkielisen neuvottelukunnan erityistehtävinä on toimisäännön mukaan
1. vaikuttaa siihen, että ruotsinkieliset ja kaksikieliset kunnat sekä niiden muodostamat yhteisöt saavat palveluja ruotsinkielellä ja, että niillä on saatavissa ruotsinkielisen väestön tarvitsemat palvelut erityisesti sivistys- ja opetustoimen osalta
2. antaa pyydettäessä lausunto nimettäessä liiton edustajia ruotsinkielisiä kuntia koskevissa asioissa
3. seurata Kuntaliiton ruotsinkielisen sihteeristön toimintaa.
Ehdotus:
Valtuusto päättää asettaa ruotsinkielisen neuvottelukunnan ja nimetä siihen 15 jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.
Varsinainen jäsen (henkilökohtainen varajäsen)
Samalla valtuusto päättää nimetä jäsenistä neuvottelukunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Päätös:
Valtuusto päätti asettaa ruotsinkielisen neuvottelukunnan ja nimetä siihen 15 jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.
Varsinainen jäsen (henkilökohtainen varajäsen)
Gestrin Christina, Espoo (Karlsson Patrik, Vantaa) RKP
Grindgärs Ulf, Kristiinankaupunki (Blomstedt Åsa, Kristiinankaupunki) RKP
Henriksson Anna-Maja, Pietarsaari (Granlund Gun, Vöyri-Maksamaa) RKP
Kapténs Gun, Luoto (Thomasfolk Per, Mustasaari) RKP
Nylander Mikaela, Porvoo (Henriksson Linnea, Raasepori) RKP
Torvalds Nils, Helsinki (Wrede Georg Henrik, Helsinki) RKP
Öhman Folke, Länsi-Turunmaa (Heinonen Barbara, Länsi-Turunmaa) RKP
Antas Camilla, Loviisa (Ilola Siv, Salo) Kok.
Perjus Mikael, Kristiinankaupunki (Holst Jan, Espoo) Kok.
Eklöv Gudrun, Pedersöre (Bogren Christer, Maalahti) SDP
Wessberg Nina, Raasepori (Lehtivaara Jari, Kemiönsaari) SDP
Tornberg Helena, Liminka (Tjeder Ole, Pyhtää) Kesk.
Heikkilä Jonas, Turku (Piiparinen Niklas, Helsinki) Vihr.
Tuominen Kurt, Kemiönsaari (Lodenius Laura, Helsinki) Vas.
Slotte Roger, Jomala (Rönnlöf Björn, Sottunga) Åland
Samalla valtuusto päättää nimetä jäsenistä neuvottelukunnan puheenjohtajaksi Folke Öhman ja varapuheenjohtajaksi Gudrun Eklöv.
Tämänkin neuvottelukunna menot katetaan pääasiassa suomenkielisten veronmaksajien rahoilla.missä on 6 % ruotsinkielisiksi rekisteröityneiden väestöosuus:
4 LUKU (22.10.2003)
MUUT MÄÄRÄYKSET
24 §
Kaksikielisyys kaupungin toiminnoissa
Helsingin kaupunki on kaksikielinen kunta, jonka hallinnon ja toiminnan
järjestämisessä sekä tiedottamisessa on otettava huomioon suomen- ja ruotsinkielisten kieliryhmien tarpeet. Kaupungin palvelut on järjestettävä niin, että asukkaita voidaan palvella kaksikielisesti kaikilla kaupungin tehtäväalueilla. (13.10.2004)
Viranhaltijoilta ja työntekijöiltä vaadittavasta kielitaidosta on voimassa, mitä erikseen on säädetty ja kielitaitosäännössä määrätty. (13.10.2004) Virastojen ja laitosten on osoitettava riittävä määrä suomen ja ruotsin kieltä taitavia henkilöitä kielilaissa tarkoitetun kielellisen palvelutason ylläpitämiseksi.
(13.10.2004) Virastojen ja laitosten on varmistettava koulutusta järjestämällä, opintoja tukemalla ja palvelukseen otettavien kielitaitoon huomiota kiinnittämällä, että henkilöstöllä on lain edellyttämä kielitaito.
(13.10.2004) Kielelliset oikeudet on otettava huomioon myös järjestettäessä
kaupungin palveluja ostopalveluina.
(13.10.2004) Palvelujen antamisesta on huolehdittava myös muilla kielillä kuin suomen ja ruotsin kielellä, jos siitä on erikseen säädetty tai se muutoin katsotaan tarkoituksenmukaiseksi.
Ruotsi, ruotsi überalles, überalles in Finnland!- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
lähempänä kuin itsekään olisin uskonut. Joka päivä pulpahtaa esiin uutta tietoa pakkoruotsin ja keinotekoisen kaksikielisyyden kustannuksista. Tässä suora lainaus valtionhallinnon käännöskulujen rajusta noususta: "Kääntäminen sekä kansalliskielille että muille kielille on lisääntynyt. Esim. valtioneuvoston käännöstoimistoon käännettäväksi tulleiden hallituksen esitysten sivumäärä on lähes kaksinkertaistunut kahdessa vuodessa."
Että sillä lailla! Meillä on todella kiire ottaa mallia Ruotsista kielipolitiikan hoidossa; enemmistön kieli ainoaksi viralliseksi kieleksi ja muille vanhoille kielille kansallisen vähemmistökielen asema sekä kaikille mahdollisuus oppia maan pääkieli, suomi!Mutta Itätalainmaan marqiisin puheet miljardikustannuksista ovat osoittautuneet aivan puutaheinää-osaston jatinoiksi! Mikään lähde kun ei tue hänen esittämiään 'arvioita'. Tai hetkinen, tukijan se kun marqiisi väitti ministeri Koskisen heittäneen arvioksi pari miljardia! Ai niin, mutta sehän olikin marqiisin valhe. Koskinen kun ei koskaan ole sellaista arviota esittänyt.
- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
missä on 6 % ruotsinkielisiksi rekisteröityneiden väestöosuus:
4 LUKU (22.10.2003)
MUUT MÄÄRÄYKSET
24 §
Kaksikielisyys kaupungin toiminnoissa
Helsingin kaupunki on kaksikielinen kunta, jonka hallinnon ja toiminnan
järjestämisessä sekä tiedottamisessa on otettava huomioon suomen- ja ruotsinkielisten kieliryhmien tarpeet. Kaupungin palvelut on järjestettävä niin, että asukkaita voidaan palvella kaksikielisesti kaikilla kaupungin tehtäväalueilla. (13.10.2004)
Viranhaltijoilta ja työntekijöiltä vaadittavasta kielitaidosta on voimassa, mitä erikseen on säädetty ja kielitaitosäännössä määrätty. (13.10.2004) Virastojen ja laitosten on osoitettava riittävä määrä suomen ja ruotsin kieltä taitavia henkilöitä kielilaissa tarkoitetun kielellisen palvelutason ylläpitämiseksi.
(13.10.2004) Virastojen ja laitosten on varmistettava koulutusta järjestämällä, opintoja tukemalla ja palvelukseen otettavien kielitaitoon huomiota kiinnittämällä, että henkilöstöllä on lain edellyttämä kielitaito.
(13.10.2004) Kielelliset oikeudet on otettava huomioon myös järjestettäessä
kaupungin palveluja ostopalveluina.
(13.10.2004) Palvelujen antamisesta on huolehdittava myös muilla kielillä kuin suomen ja ruotsin kielellä, jos siitä on erikseen säädetty tai se muutoin katsotaan tarkoituksenmukaiseksi.
Ruotsi, ruotsi überalles, überalles in Finnland!Rotumarqiisi on näköjään jo unohtanut keskustelun tämän säikeen aiheen. Sehän oli hänen valheensa ruotsalaisista kirjastoista.
Toisaalta, milloinpa marqiisi olisi ryhtynyt koherenttiin keskusteluun, jos sen voi väistää? - Tapio Rautalapio
35 kirjoitti:
ja puskastaan ampuvan pelkuriraukan kauhu, kun Tala puhuu ihan silkkaa asiaa.
Mikä tämä tapiorautalapio on ketään omalla nimellään kirjoittavaa suomenkielistä ylipäätänsä kritisoimaan.
Nooh kunhan suomenruotsalainen vain itsekseen höpöisee.
Pakkoruotsi on pian vain inhottava historian muistoHuomaan, että sinua kiukuttaa ankarasti kun marqiisi jää kiinni lööperinlaskettelustaan.
Eikö sinun pitäisi olla päinvastoin iloinen siitä, ettei maailma ole sellainen kuin marqiisi höpöttelee? Tapio Rautalapio kirjoitti:
Huomaan, että sinua kiukuttaa ankarasti kun marqiisi jää kiinni lööperinlaskettelustaan.
Eikö sinun pitäisi olla päinvastoin iloinen siitä, ettei maailma ole sellainen kuin marqiisi höpöttelee?ja se näkyy suomenruotsalaisten kasvavana itkuva ja parkuna. Nyt asialla oli Rurik Ahlberg. Kaikki murenee heille käsiin. On kyllä jo korkea aika. Ja hyvä niin.
Suomen keinotekoinen kaksikielisyys on järjetön Kankkulan kaivo ja pakkoruotsi tuhoaa suomenruotsalaisten nauttiman arvostuksen. Mutta itsehän ovat tuhoaan rakentamassa. Ei auta edes Ruotsin kuningaskunnan tunkeminen Suomen asioihin.- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
ja se näkyy suomenruotsalaisten kasvavana itkuva ja parkuna. Nyt asialla oli Rurik Ahlberg. Kaikki murenee heille käsiin. On kyllä jo korkea aika. Ja hyvä niin.
Suomen keinotekoinen kaksikielisyys on järjetön Kankkulan kaivo ja pakkoruotsi tuhoaa suomenruotsalaisten nauttiman arvostuksen. Mutta itsehän ovat tuhoaan rakentamassa. Ei auta edes Ruotsin kuningaskunnan tunkeminen Suomen asioihin.Itsekeksitty fakta puree omaan nilkkaan, mikä näkyy Itätalainmaan marqiisin hätäännyksenä ja poukkoiluna.
Marqiisi oli kaivellut hatustaan tai ravistellut hihastaan taas kerran 'faktoja', jotka eivät kestäneet päivänvaloa. Mutta itsehän höpötyksensä keksii, joten kantakoon vastuunsa, mokoma lööperinlaskettelija! Tapio Rautalapio kirjoitti:
Itsekeksitty fakta puree omaan nilkkaan, mikä näkyy Itätalainmaan marqiisin hätäännyksenä ja poukkoiluna.
Marqiisi oli kaivellut hatustaan tai ravistellut hihastaan taas kerran 'faktoja', jotka eivät kestäneet päivänvaloa. Mutta itsehän höpötyksensä keksii, joten kantakoon vastuunsa, mokoma lööperinlaskettelija!Helsingin Sanomien kirjoitussarja "Me puhumme ruotsia", josta tähän mennessä on julkaistu kuusi kymmenestä. Jatkuvaa itkua ja valitusta, miten ruotsin kieli tuhoutuu Suomessa. Itse asiassa on kysymys ruotsin kielen aseman muuttumisesta sille luonnostaan kuuluvaan kansallisen vähemmistökielen asemaan.
Ruotsista ei kannata ihan kaikkea ottaa malliksi, sillä se tietäisi todella rankaa tulevaisuutta suomenruotsalaisille. Jos haluaisimme olla tosi ilkeitä, niin Manner-Suomi omaksuisi Ahvenanmaan kielipolitiikan vain muutamalla ruotsin kielen suomen kieleksi. Se olisi ihan oikein suomenruotsalaisille, jotta he vihdoinkin tajuaisivat, mitä ovat tehneet suomalaisille. Suomenruotsalaisuuden tunnusmerkit ovat itsekkyys, härskiys, röyhkeys ja ahneus, kuten olemme yhä useamman kolumnistin nähneet kirjoittavan vanhassa mediassa. Myös tuleva virallinen yksikielisyys pohjoismaiseen malliin on saanut tilaa vanhassa mediassa TV1:stä alkaen.Tapio Rautalapio kirjoitti:
Itsekeksitty fakta puree omaan nilkkaan, mikä näkyy Itätalainmaan marqiisin hätäännyksenä ja poukkoiluna.
Marqiisi oli kaivellut hatustaan tai ravistellut hihastaan taas kerran 'faktoja', jotka eivät kestäneet päivänvaloa. Mutta itsehän höpötyksensä keksii, joten kantakoon vastuunsa, mokoma lööperinlaskettelija!Johan Häggman HS 22.7.2010 "Me puhumme ruotsia 5/10": Suomessa ruotsinkielisten osuus on suurin 50–59-vuotiaiden ikäryhmässä. Prosentuaalisesti vähiten ruotsinkielisiä on alle 5-vuotiaiden ikäryhmässä. Ruotsinkielisen väestön osuuden voimakas pienentyminen Suomessa toisen maailmansodan jälkeen johtuu ruotsinkielisen työväenluokan suomalaistumisesta sekä ruotsinkielisten suhteellisen suuresta muuttoliikkeestä Ruotsiin 1950-luvulta 1970-luvun loppupuolelle saakka. Toinen syy on vaikeus elää ja vaikuttaa omalla äidinkielellään. Käynnissä oleva hallinnon uudistaminen vähentää niiden hallintoyksiköiden määrää, joissa ruotsi on ensimmäinen kieli.
Mutta myös suuren suomenkielisen enemmistön (91 %) herääminen mm. nettikeskustelun johdosta on muuttanut kieli-ilmapiirin totaalisesti (Åbo Akademin tutkimus). Tulossa on pohjoismainen kielipoliittinen malli eli suuren enemmistön kielen säätäminen ainoaksi viralliseksi kieleksi. Kyllä ruotsi saa kansallisen vähemmistökielen aseman - siis no hätä!- tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
Johan Häggman HS 22.7.2010 "Me puhumme ruotsia 5/10": Suomessa ruotsinkielisten osuus on suurin 50–59-vuotiaiden ikäryhmässä. Prosentuaalisesti vähiten ruotsinkielisiä on alle 5-vuotiaiden ikäryhmässä. Ruotsinkielisen väestön osuuden voimakas pienentyminen Suomessa toisen maailmansodan jälkeen johtuu ruotsinkielisen työväenluokan suomalaistumisesta sekä ruotsinkielisten suhteellisen suuresta muuttoliikkeestä Ruotsiin 1950-luvulta 1970-luvun loppupuolelle saakka. Toinen syy on vaikeus elää ja vaikuttaa omalla äidinkielellään. Käynnissä oleva hallinnon uudistaminen vähentää niiden hallintoyksiköiden määrää, joissa ruotsi on ensimmäinen kieli.
Mutta myös suuren suomenkielisen enemmistön (91 %) herääminen mm. nettikeskustelun johdosta on muuttanut kieli-ilmapiirin totaalisesti (Åbo Akademin tutkimus). Tulossa on pohjoismainen kielipoliittinen malli eli suuren enemmistön kielen säätäminen ainoaksi viralliseksi kieleksi. Kyllä ruotsi saa kansallisen vähemmistökielen aseman - siis no hätä!Itätalainmaan marqiisi on hätääntynyt postittelemaan ketjuun viestejä, jotka eivät millään tavalla selitä hänen valheitaan ruotsalaisista kirjastoista saati kaikkien virallisten asiakirjojen kääntämisestä.
Marqiisi hyvä, eikö teillä ole minkäänlaista kunniantuntoa? - muuan fenno
tapio Rautalapio kirjoitti:
Itätalainmaan marqiisi on hätääntynyt postittelemaan ketjuun viestejä, jotka eivät millään tavalla selitä hänen valheitaan ruotsalaisista kirjastoista saati kaikkien virallisten asiakirjojen kääntämisestä.
Marqiisi hyvä, eikö teillä ole minkäänlaista kunniantuntoa?"Mikä tämä tapiorautalapio on ketään omalla nimellään kirjoittavaa suomenkielistä ylipäätänsä kritisoimaan."
Omastakin puolestani totean nimimerkki 8:lle, että me nimimerkit olemme palstalla täysiarvoisia jäseniä, mikä merkitsee, että saamme kritisoida ketä tahansa. Oikeastaan nimellään kirjoittavat ovat täällä poikkeuksia ja kummajaisia, mutta kyllä sekin saavat arvostella.
8 tarkoittanee moraalista estettä, mutta luulenpa, että hän ei itsekään tunnusta sellaista, jos tänne ilmestyy nimikirjoittaja, jonka mielipiteitä hän ei hyväksy. Nimellistenkään liiallinen kunnioittaminen ei kuulukaan nettipalstojen henkeen.
Tala on taipuvainen syöttämään tänne aineistoa, joka korkeintaan löyhästi liittyy käsiteltävään asiaan. Olen huomannut, että hän ei jaksa paneutua tiukkoihin vastakysymyksiin senkään vertaa kuin me muut. - 8
muuan fenno kirjoitti:
"Mikä tämä tapiorautalapio on ketään omalla nimellään kirjoittavaa suomenkielistä ylipäätänsä kritisoimaan."
Omastakin puolestani totean nimimerkki 8:lle, että me nimimerkit olemme palstalla täysiarvoisia jäseniä, mikä merkitsee, että saamme kritisoida ketä tahansa. Oikeastaan nimellään kirjoittavat ovat täällä poikkeuksia ja kummajaisia, mutta kyllä sekin saavat arvostella.
8 tarkoittanee moraalista estettä, mutta luulenpa, että hän ei itsekään tunnusta sellaista, jos tänne ilmestyy nimikirjoittaja, jonka mielipiteitä hän ei hyväksy. Nimellistenkään liiallinen kunnioittaminen ei kuulukaan nettipalstojen henkeen.
Tala on taipuvainen syöttämään tänne aineistoa, joka korkeintaan löyhästi liittyy käsiteltävään asiaan. Olen huomannut, että hän ei jaksa paneutua tiukkoihin vastakysymyksiin senkään vertaa kuin me muut.Ensinnäkin muuna fennolle. Se mitä sanoit on ihan OK. Tosin minä en ole esittänyt mielipidettä jonka mainitsit (nimimerkki oli 35). Se mitä sanoit Talasta on ihan OK. Nythän kait kävi niin, että HT joutui toteamaan sen, ettei kaikkia asiakirjoja sentään käännetä ja alkoi selittämään muuta asian syrjästä ilmeisesti sammakkonsa peittääkseen.
Olisi muuten mielenkiintoista saada vastaus Talata seuraavaan kysymykseen, joka on epämääräisempi kuin aiemmin, mutta esitettäköön silti.
Käännetäänkö julkista virallisista asiakirjoista suomesta ruotsiksi.
a) lähes kaikki 754-100 %
b enemmän kuin puolet 51-74 %
c) noin puolet 50 %
d) vähemmän kuin puolet 25 -50 %
e) enemmän kuin kymmenesosa muttei neljäsosaa 10-25 %
d) yli 5 & mutta enintään 10 %
f) alle 5 %
Muutkin saavat vastata - 8
heikki_tala kirjoitti:
Kielilain 40 § mukaan vankilat ovat ainoa valtion "yksikielisesti suomenkielinen" toiminto. Kuitenkin niin, että 2 momentin mukaan suomenruotsalaisille voidaan perustaa vankiloihin ruotsinkielisiä osastoja. Yleensähän ruotsinkieliset eivät joudu vankilaan ja sitä varten heillä on valtava yliedustus korkeimmassa hallintooikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa. Jokunen frykman sentään kiveen sisään on päätynyt ja kuinka ollakaan raha-asioista.
"Yleensähän ruotsinkieliset eivät joudu vankilaan" Mihinkäs tuo Heikki perustuu?
- 8
heikki_tala kirjoitti:
Kyllä kansa tietää ja tajuaa. Virallinen kaksikielisyys tuota valtavan määrän täysin tarpeetonta julkista paperisaastetta ruotsin kielellä. Sen todellinen tarve on murto-osa siitä, mitä nyt käännetään ruotsiksi. Minusta Suomessa voidaan ottaa mallia tässäkin Ruotsista, jossa kirjastoissa on kymmenillä eri kielillä aineistoa - vaan ei maan suurimmalla vähemmistökielellä eli suomeksi. Kun asiaa kysyttiin, niin vastaus oli, että ruotsinsuomalaiset ovat oppineet ruotsin niin hyvin, että suomenkielistä aineistoa ei tarvita. Ruotsin lainsäädäntöä ei liioin käännetä suomeksi.
Suomessa tämä käännösrumba on valtava tulonsiirto suomenruotsalaisille, jotka myyvät käännöksiä valtiolle. Valtion keskushallinnossa siitä huolimatta monet tärkeät asiat viivästyvät, koska asioita ei voida viedä eteenpäin ennen kuin ruotsinkielinen käännös on saatu. Ai niin, valtion korkeakoulututkinnon suorittaneiltahan vaaditaan ruotsin kielen todistus - miksi he eivät kirjoita tekstejä saman tien suomeksi ja ruotsiksi. Ihan totta, he eivät osaa kuin alkeellista ruotsia, jolla ei tee mitään. Mutta virkamiespakkoruotsi on edelleen kaikilla korkeakoulututkinnon suorittaville!
Tämä maa on varsinainen Bemböle (suomeksi Hölmölä). Mutta nyt näkyy valoa pakkoruotsitunnelin päässä, sillä poliittiset puolueet laidasta laitaan ovat alkaneet tajuta realiteetteja - viimeksi Kansallinen kokoomus, jonka korkein päättävä eli äänesti 284-281 pakkoruotsin poistamisen puolesta ja 38 % on valmis puuttumaan ruotsin kielen perustuslailliseen asemaan. Kyllä tämä tästä, ja nyt kuuntelamaan keskiaikaista musiikkia Sastamalan Gregorianaan.Suomessa tämä käännösrumba on valtava tulonsiirto suomenruotsalaisille, jotka myyvät käännöksiä valtiolle. Näin Heikki. Kysynpä siksi, Kuinka valtava? Sanos hieman lukuja, valtava on epätarkka luku!
8 kirjoitti:
Ensinnäkin muuna fennolle. Se mitä sanoit on ihan OK. Tosin minä en ole esittänyt mielipidettä jonka mainitsit (nimimerkki oli 35). Se mitä sanoit Talasta on ihan OK. Nythän kait kävi niin, että HT joutui toteamaan sen, ettei kaikkia asiakirjoja sentään käännetä ja alkoi selittämään muuta asian syrjästä ilmeisesti sammakkonsa peittääkseen.
Olisi muuten mielenkiintoista saada vastaus Talata seuraavaan kysymykseen, joka on epämääräisempi kuin aiemmin, mutta esitettäköön silti.
Käännetäänkö julkista virallisista asiakirjoista suomesta ruotsiksi.
a) lähes kaikki 754-100 %
b enemmän kuin puolet 51-74 %
c) noin puolet 50 %
d) vähemmän kuin puolet 25 -50 %
e) enemmän kuin kymmenesosa muttei neljäsosaa 10-25 %
d) yli 5 & mutta enintään 10 %
f) alle 5 %
Muutkin saavat vastataettä ainakin 754 prosenttia. ;-)
- realismia peliin
8 kirjoitti:
Suomessa tämä käännösrumba on valtava tulonsiirto suomenruotsalaisille, jotka myyvät käännöksiä valtiolle. Näin Heikki. Kysynpä siksi, Kuinka valtava? Sanos hieman lukuja, valtava on epätarkka luku!
tätä ikuista marinaa että muka säästetään käännöskuluissa ja "katukylteissä":tämä on hyttysenininää verrattuna kaikenmaailman maataloustukiin ja puoluetukiin tms.
Ikuista harhakuvitelmaa että "jotakin" säästyisi kun olisi yksikielinen maa. Samaa pöllöideologiaa ajetaan muutenkin "keskittämällä" julkisia palveluja suuryksikköihin.. oho mitään ei säästynytkään (vain lisää nuivia byrokraatteja tylyttämässä kansaa)
Tämä yksikielistämisen agenda ei tule menemään läpi omassa mahdottomuudessaan ja on ilman kansan laajaa tukea ja korkeammallakin taholla tunnistettu pienen klikin päähänpinttymäksi! 8 kirjoitti:
"Yleensähän ruotsinkieliset eivät joudu vankilaan" Mihinkäs tuo Heikki perustuu?
mm. siihen, että talousrikoksia ei ole yleensä edes tutkittu ja ne ovat juuri tämän suomenruotsalaisen kansanosan erikoisalaa. Muistatte varmaan, kun kansanedustaja Esko Seppänen kertoi julkisesti Ehrnroothin sisäpiirikaupoista. E siitä pillastui ja uhkasi Seppästä oikeudenkäynnillä. Mitään ilmeisesti ei tapahtunut, koska Seppänen on edelleen vapaalla jalalla. Joku frykmanni sentään joutui kiven sisään, vaikka korkeimman oikeuden presidentti asui suomenruotsalaisen säätiön alihintaisessa vuokra-asunnossa.
Sekä korkeimmassa oikeudessa että korkeimmassa hallinto-oikeudessa ruotsinkielisillä on perinteisesti ollut huima yliedustus. Nehän ovat itse itseään täydentäviä istuimia. Olisiko se ollut syynä, että lainsäädäntöneuvos Sten Palmgren (r) keksi kielilakiin pykälän 40, joka määrää ainoaksi "yksikielisesti suomenkielisiksi" vankilat - tosin niin, että 2. momentissa mahdollistetaan bättre folkille ruotsinkielisiä osastoja vankiloihin.realismia peliin kirjoitti:
tätä ikuista marinaa että muka säästetään käännöskuluissa ja "katukylteissä":tämä on hyttysenininää verrattuna kaikenmaailman maataloustukiin ja puoluetukiin tms.
Ikuista harhakuvitelmaa että "jotakin" säästyisi kun olisi yksikielinen maa. Samaa pöllöideologiaa ajetaan muutenkin "keskittämällä" julkisia palveluja suuryksikköihin.. oho mitään ei säästynytkään (vain lisää nuivia byrokraatteja tylyttämässä kansaa)
Tämä yksikielistämisen agenda ei tule menemään läpi omassa mahdottomuudessaan ja on ilman kansan laajaa tukea ja korkeammallakin taholla tunnistettu pienen klikin päähänpinttymäksi!ajatus ruotsin kielen perustuslailliseen asemaan puuttumiseksi on hurjassa kasvussa. Gallup muutama vuosi sai tulokseksi, että 15 % kansasta haluaa virallisen yksikielisyyden. Runsas kuukausi sitten suurimman puolueen eli kokoomuksen korkeimmista päättäjistä 38 % on valmis puuttumaan ruotsin kielen asemaan - ja enemmistö kokoomuksen päättäjistä haluaa pakkoruotsin pois.
Tapio Rautalapio kirjoitti:
Mutta Itätalainmaan marqiisin puheet miljardikustannuksista ovat osoittautuneet aivan puutaheinää-osaston jatinoiksi! Mikään lähde kun ei tue hänen esittämiään 'arvioita'. Tai hetkinen, tukijan se kun marqiisi väitti ministeri Koskisen heittäneen arvioksi pari miljardia! Ai niin, mutta sehän olikin marqiisin valhe. Koskinen kun ei koskaan ole sellaista arviota esittänyt.
"Kääntäminen sekä kansalliskielille että muille kielille on lisääntynyt. Esim. valtioneuvoston käännöstoimistoon käännettäväksi tulleiden hallituksen esitysten sivumäärä on lähes kaksinkertaistunut kahdessa vuodessa."
Valtava turha menoerä lukemattomien muiden keinotekoisesta virallisesta kaksikielisyydetä johtuvien menojen lisäksi. Muistatte varmaan, että ruotsinkieliset saavat 8 % valtion kaikista kulttuurimäärärahoista eli 1½-kertaisesti väestöosuuteen nähden.- KlAINA
heikki_tala kirjoitti:
että ainakin 754 prosenttia. ;-)
Typerä letkautus tuo äskein 8:n asiallisessa kysymyksessä olleeseen kirjoitusvirheeseen, mikä vastaustapa osoittaa hyvin sen että asiallinen argumentaatio on sinulle vaikea aihe.
heikki_tala kirjoitti:
ajatus ruotsin kielen perustuslailliseen asemaan puuttumiseksi on hurjassa kasvussa. Gallup muutama vuosi sai tulokseksi, että 15 % kansasta haluaa virallisen yksikielisyyden. Runsas kuukausi sitten suurimman puolueen eli kokoomuksen korkeimmista päättäjistä 38 % on valmis puuttumaan ruotsin kielen asemaan - ja enemmistö kokoomuksen päättäjistä haluaa pakkoruotsin pois.
Valtionhallinnon käännöskulut ovat kaksinkertaistuneet lyhyessä ajassa. Voitte aloittaa ruotsinkielisten tekstien lukemisen valtioneuvostosta ja jatkaa sitten läpi kaikkien 12 ministeriöin. Saatte pienen kuvan, miten valtava käännösrumba on ja miten se vain kasvaa kasvamistaan, vaikka ruotsin kielen todellinen tarve kutistuu kutistumistaan.
Statsrådet http://www.valtioneuvosto.fi/etusivu/sv.jsp
Ministerierna
I Finland finns 12 ministerier. Varje ministerium svarar inom sitt ansvarsområde för beredningen av ärenden som hör till statsrådet och för verksamheten inom sitt förvaltningsområde.
Ministerierna och deras ansvarsområdenheikki_tala kirjoitti:
Valtionhallinnon käännöskulut ovat kaksinkertaistuneet lyhyessä ajassa. Voitte aloittaa ruotsinkielisten tekstien lukemisen valtioneuvostosta ja jatkaa sitten läpi kaikkien 12 ministeriöin. Saatte pienen kuvan, miten valtava käännösrumba on ja miten se vain kasvaa kasvamistaan, vaikka ruotsin kielen todellinen tarve kutistuu kutistumistaan.
Statsrådet http://www.valtioneuvosto.fi/etusivu/sv.jsp
Ministerierna
I Finland finns 12 ministerier. Varje ministerium svarar inom sitt ansvarsområde för beredningen av ärenden som hör till statsrådet och för verksamheten inom sitt förvaltningsområde.
Ministerierna och deras ansvarsområdenhttp://www.laaninhallitus.fi/intermin/home.nsf/pages/index_sve
heikki_tala kirjoitti:
Valtionhallinnon käännöskulut ovat kaksinkertaistuneet lyhyessä ajassa. Voitte aloittaa ruotsinkielisten tekstien lukemisen valtioneuvostosta ja jatkaa sitten läpi kaikkien 12 ministeriöin. Saatte pienen kuvan, miten valtava käännösrumba on ja miten se vain kasvaa kasvamistaan, vaikka ruotsin kielen todellinen tarve kutistuu kutistumistaan.
Statsrådet http://www.valtioneuvosto.fi/etusivu/sv.jsp
Ministerierna
I Finland finns 12 ministerier. Varje ministerium svarar inom sitt ansvarsområde för beredningen av ärenden som hör till statsrådet och för verksamheten inom sitt förvaltningsområde.
Ministerierna och deras ansvarsområdenhttp://www.om.fi/sv/Etusivu/Perussaannoksia/Lakiensaataminen
Linkki on suomen kielellä hämäysmielessä, mutta teksti on ruotsiksi.heikki_tala kirjoitti:
Valtionhallinnon käännöskulut ovat kaksinkertaistuneet lyhyessä ajassa. Voitte aloittaa ruotsinkielisten tekstien lukemisen valtioneuvostosta ja jatkaa sitten läpi kaikkien 12 ministeriöin. Saatte pienen kuvan, miten valtava käännösrumba on ja miten se vain kasvaa kasvamistaan, vaikka ruotsin kielen todellinen tarve kutistuu kutistumistaan.
Statsrådet http://www.valtioneuvosto.fi/etusivu/sv.jsp
Ministerierna
I Finland finns 12 ministerier. Varje ministerium svarar inom sitt ansvarsområde för beredningen av ärenden som hör till statsrådet och för verksamheten inom sitt förvaltningsområde.
Ministerierna och deras ansvarsområdenhttp://www.minedu.fi/OPM/?lang=sv
Nyt linkki on osin englanniksi, osin ruotsiksi.
Ja nyt ei ole kyse virallisista asiakirjoista, vaan yleistä jorinaa hallinnonalalta. Näistä ne miljoonien eurojen käännöskulut syntyvät. Ja lisää ostetaan folktingilta, joka saa jo budjettivaroja valtavan summan joka ainoa vuosi.heikki_tala kirjoitti:
http://www.minedu.fi/OPM/?lang=sv
Nyt linkki on osin englanniksi, osin ruotsiksi.
Ja nyt ei ole kyse virallisista asiakirjoista, vaan yleistä jorinaa hallinnonalalta. Näistä ne miljoonien eurojen käännöskulut syntyvät. Ja lisää ostetaan folktingilta, joka saa jo budjettivaroja valtavan summan joka ainoa vuosi.kaikki ministeriöt, kaikki virastot, kaikki laitokset, kaikki yliopistot.........på svenska! PÅ SVENSKA. Kaikkien Suomen yliopistojen ja korkeakoulujen nimet ovat ruotsiksi - suomeksi vain osan! Mutta vankilat sentään ovat pääsääntöisesti "yksikielisesti suomenkielisiä - paitsi että bättre folkille on perustettu omat ruotsinkieliset vankilaosastot - rotuoppia pahimmillaan.
heikki_tala kirjoitti:
kaikki ministeriöt, kaikki virastot, kaikki laitokset, kaikki yliopistot.........på svenska! PÅ SVENSKA. Kaikkien Suomen yliopistojen ja korkeakoulujen nimet ovat ruotsiksi - suomeksi vain osan! Mutta vankilat sentään ovat pääsääntöisesti "yksikielisesti suomenkielisiä - paitsi että bättre folkille on perustettu omat ruotsinkieliset vankilaosastot - rotuoppia pahimmillaan.
luitte aivan oikein; kaikilla Suomen yliopistoilla ja korkeakouluilla on ruotsinkielinen nimi, mutta vain osalla suomenkielinen.
- 8
heikki_tala kirjoitti:
luitte aivan oikein; kaikilla Suomen yliopistoilla ja korkeakouluilla on ruotsinkielinen nimi, mutta vain osalla suomenkielinen.
Keskustelun selventämiseksi. Mitä tarkoita Heikki Tala ilmaisulla "virallinen asiakirja"?
8 kirjoitti:
Keskustelun selventämiseksi. Mitä tarkoita Heikki Tala ilmaisulla "virallinen asiakirja"?
lapioija nyt nikki "8" - tyyli tasan tarkkaan sama. Jankutus ja yritys siirtää keskustelu sivuraiteelle. Onneksi nyt myös vanha media on ottanut kielipolitiikan keskusteltavaksi ja siinä ilmenee kaiken aikaa uutta Suomen kielipolitiikan ongelmista - valtava panostus Ruotsin kieleen. Yliopistojen ja korkeakoulujen viralliset nimet (Valtiokalenteri) ovat paha esimerkki poskettomasta ruotsittamisesta. Joka ainoalla Suomen yliopistolla ja korkeakoululla on ruotsinkielinen nimi, mutta vain osalla niistä on suomenkielinen kielinen nimi. Suomessa ei ole ainoatakaan yliopistoa tai korkeakoulua, jolla olisi vain suomenkielinen nimi. Jokin tässä mättää ja haisee - ja tosi pahasti.
- muuan fenno
heikki_tala kirjoitti:
lapioija nyt nikki "8" - tyyli tasan tarkkaan sama. Jankutus ja yritys siirtää keskustelu sivuraiteelle. Onneksi nyt myös vanha media on ottanut kielipolitiikan keskusteltavaksi ja siinä ilmenee kaiken aikaa uutta Suomen kielipolitiikan ongelmista - valtava panostus Ruotsin kieleen. Yliopistojen ja korkeakoulujen viralliset nimet (Valtiokalenteri) ovat paha esimerkki poskettomasta ruotsittamisesta. Joka ainoalla Suomen yliopistolla ja korkeakoululla on ruotsinkielinen nimi, mutta vain osalla niistä on suomenkielinen kielinen nimi. Suomessa ei ole ainoatakaan yliopistoa tai korkeakoulua, jolla olisi vain suomenkielinen nimi. Jokin tässä mättää ja haisee - ja tosi pahasti.
Toivottavasti sinä itse tai joku muu tekee epäkohdista virallisia kysymyksiä asianomaisille tahoille, tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan julkisesti. Tämä palsta sinänsä tuskin auttaa asioiden hoitamisessa. Ehkä vain tuhlaat aikaasi ja energiaasi täällä juuttuessasi joutavaan kinasteluun. Julistamiseenkin täällä on perin vähän kohteita.
Sampo Terho tekee mielestäni viisaasti, jos malttaa pysyä poissa täältä. - 8
heikki_tala kirjoitti:
lapioija nyt nikki "8" - tyyli tasan tarkkaan sama. Jankutus ja yritys siirtää keskustelu sivuraiteelle. Onneksi nyt myös vanha media on ottanut kielipolitiikan keskusteltavaksi ja siinä ilmenee kaiken aikaa uutta Suomen kielipolitiikan ongelmista - valtava panostus Ruotsin kieleen. Yliopistojen ja korkeakoulujen viralliset nimet (Valtiokalenteri) ovat paha esimerkki poskettomasta ruotsittamisesta. Joka ainoalla Suomen yliopistolla ja korkeakoululla on ruotsinkielinen nimi, mutta vain osalla niistä on suomenkielinen kielinen nimi. Suomessa ei ole ainoatakaan yliopistoa tai korkeakoulua, jolla olisi vain suomenkielinen nimi. Jokin tässä mättää ja haisee - ja tosi pahasti.
Niin minusta oikeiden ja paikkansapitävien faktojen penääminen ei ole keskustelun saattamista sivuraiteelle. Esität todella poskettomia väitteitä muun muassa siitä, että kaikki (siis todellakin kaikki) viralliset asiakirjat käännetään ruotsiksi tai siitä, ettei suomenruotsalaisia yleensä tuomita rikoksista rangaistuksiin. Tämmöisille väitteille kaipaa kriittinen keskustelun seuraaja hieman perustelujakin eikä saman mantran uudelleen ja uudelleen hokemistasi.
- 8
muuan fenno kirjoitti:
Toivottavasti sinä itse tai joku muu tekee epäkohdista virallisia kysymyksiä asianomaisille tahoille, tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan julkisesti. Tämä palsta sinänsä tuskin auttaa asioiden hoitamisessa. Ehkä vain tuhlaat aikaasi ja energiaasi täällä juuttuessasi joutavaan kinasteluun. Julistamiseenkin täällä on perin vähän kohteita.
Sampo Terho tekee mielestäni viisaasti, jos malttaa pysyä poissa täältä.Muuan fenno on varsin oikeassa asian suhteen. Kysymys on uskottavuudesta, jota syö tuollainen liioittelu ja ylilyönnit.
- muuan fenno
8 kirjoitti:
Niin minusta oikeiden ja paikkansapitävien faktojen penääminen ei ole keskustelun saattamista sivuraiteelle. Esität todella poskettomia väitteitä muun muassa siitä, että kaikki (siis todellakin kaikki) viralliset asiakirjat käännetään ruotsiksi tai siitä, ettei suomenruotsalaisia yleensä tuomita rikoksista rangaistuksiin. Tämmöisille väitteille kaipaa kriittinen keskustelun seuraaja hieman perustelujakin eikä saman mantran uudelleen ja uudelleen hokemistasi.
Ehkä ei aivan sivuraiteelle, mutta sujuvasti asiasta toiseen siirtää Tala itse puhetta. Entinen asia tahtoo jäädä selvittämättä eri puolilta.
Voihan tällaista pomppimista pitää tällaiselle palstalle luonnollisena. Ei täällä liene tarkoituskaan selvitellä asioita syvällisesti.
Mutta aloitus on sellaisessa näkyvässä asemassa, että sen väitteiden oikeutus pitäisi saada koetella kunnollisesti. - Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
lapioija nyt nikki "8" - tyyli tasan tarkkaan sama. Jankutus ja yritys siirtää keskustelu sivuraiteelle. Onneksi nyt myös vanha media on ottanut kielipolitiikan keskusteltavaksi ja siinä ilmenee kaiken aikaa uutta Suomen kielipolitiikan ongelmista - valtava panostus Ruotsin kieleen. Yliopistojen ja korkeakoulujen viralliset nimet (Valtiokalenteri) ovat paha esimerkki poskettomasta ruotsittamisesta. Joka ainoalla Suomen yliopistolla ja korkeakoululla on ruotsinkielinen nimi, mutta vain osalla niistä on suomenkielinen kielinen nimi. Suomessa ei ole ainoatakaan yliopistoa tai korkeakoulua, jolla olisi vain suomenkielinen nimi. Jokin tässä mättää ja haisee - ja tosi pahasti.
"Vai on lapioija nyt nikki "8" "
Marqiisi on taas väärässä - ja tosi pahasti :D - oikeus ja kohtuus
heikki_tala kirjoitti:
tarkoittaisi tällaista:
Ahvenanmaan mallia kehutaan kovasti ruotsinkielisten ja ruotsin kielen ystävien keskuudessa. Ei vaan ole käynyt kaupaksi. Mitä jos kopioisimme Ahvenanmaan mallin Manner-Suomeen. Mitä sitä kauemmaksi kauppaamaan!
Manner-Suomelle itsehallinto perusteluineen kopsattuna Ahvenanmaan mallista:
1.) Kielienemmistön kieli, suomi, on ainoa virallinen hallintokieli Manner-Suomessa. Muiden kielten käyttäminen on lainvastaista, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
2.) Manner-Suomen julkisin varoin kustannettu koulujärjestelmä toimii ainoastaan suomen kielellä. Muunkieliset, julkisin varoin kustannetut koulut on laittomia, koska Manner-Suomi on itsehallintoalue.
3.) Muita kieliä kuin suomea puhuvat eivät saa omalla äidinkielellään mitään opetusta julkisin varoin, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
4.) Muitä kieliä äidinkielenä puhuvilta lapsilta on lailla kielletty oman äidinkielen opetus Manner-Suomessa julkisin varoin, koska Manner-Suomella on itsehallinto. Ainoa kieli, jolla on Manner-Suomessa äidinkielen asema koulujen opetussuunnitelmissa on suomen kieli. Muita kieliä kutsutaan kotikieliksi.
5.) Kaikki kunnat toimivat suomen kielellä Manner-Suomessa, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
6.)Jokaiseen julkiseen virkaan riittää suomen kielen osaaminen suullisesti ja kirjallisesti, koska Manner-Suomella on itsehallinto.
7.) Manner-Suomeen muuttaneet eivät saa ostaa kiinteistöjä elleivät ole asuneet Manner-Suomessa viisi (5) vuotta ja osaavat suomea, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
8.) Katukilvet ja tienviitat on vain suomeksi Manner-Suomessa, koska Manner-Suomessa on itsehallinto.
9.) Kaikki opiskelevat tasapuolisesti suomen kielellä Manner-Suomessa, koska Manner-Suomi on itsehallintoalue.
10.) Yritystä ei saa rekisteröidä Manner-Suomeen ellei yrityksessä ole vähintään yhtä mannersuomalaista yrityksen hallitusjäsenenä, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
11,) Manner-Suomessa sallitaan vain suomenkieliset seurakunnat, koska Manner-Suomessa on itsehallinto
Website: http://www.hs.fi/keskustelu/forum.jspa?forumID=11
Jarmo on tehnyt osuvan kielipoliitisen ohjelman ruotsinkieliseen malliin.Laitetaan vaan tavoitteeksi Ahvenanmaan mallin toteuttaminen Manner-Suomen alueella. Sillähän verorahoja kuppaavista svekoista päästään eroon. Svekoilla ei ole enää mitään oikeuksia manner-Suomen alueella. Ja se on oikein!
Tapio Rautalapio kirjoitti:
"Vai on lapioija nyt nikki "8" "
Marqiisi on taas väärässä - ja tosi pahasti :DRKP on löytänyt toisen palkkalapioijan. "Muuan fenno" on oikeassa, että ei tämä foorumi onnistu selvittämään syntyjä syviä ja minun tavoitteeni on tuoda suomenruotsalaisuuden ja ruotsalaisuuden ikävämpää puolta kansalle tiedoksi. Siinä olen ilmi selvästi onnistunut, sillä parin viime vuoden kuluessa Suomen kielipoliittisessa ilmapiirissä on tapahtunut valtava muutos. Ja se tarkoittaa pakkoruotsin kyseenalaistamista ja keskustelun alkamista siirtymisestä viralliseen yksikielisyyteen. Suomesta on pikku hiljaa tulossa aito Pohjoismaa - suuren enemmistön kieli on ainoa virallinen kieli ja muut vanhat kielet saavat kansallisen vähemmistökielen aseman. Se tarkoittaa myös ylimitoitettujen ruotsinkielisten rakenteiden purkamista ja etu- ja erioikeuksien karsimista.
Kesän kuluessa on tapahtunut jälleen yllättäviä pyyntöjä sekä median että akateemisen maailman piiristä. Kysyntä on suorastaan yllättävä tällaiselle seniorikansalaiselle. Kiva niin.
Sampo Terho on täysillä työelämässä, joten hänellä ei olisi edes aikaa samanlaiseen nettikirjoitteluun, jota minä olen harjoittanut jo kohta 10 vuotta. Kielipolitiikan suunnan muutos on pitkä prosessi, mutta tärkeintä on, että se on vihdoinkin liikahtanut järkevämpään suuntaan.Tapio Rautalapio kirjoitti:
Kysymys ei siis ollutkaan siitä, mitä marqiisi sanoi, vaan jostakin muusta, joka ei oikein marqiisin tämänkertaisesta selityksestä selviä.
Rotuopeistaan tunnettu rotumarqiisi kirjoitti aivan yksiselitteisen selkeästi, että Ruotsin kirjastoissa ei ole suomenkielistä aineistoa. No, pelkästään Tukholman kaupunginkirjastosta löytyy yli 16 000 suomenkielistä nimikettä aineistoa. Nooh, Itätalainmaan rotumarqiisi se siinä vain höpötteli.Göteborgin kirjaston esitteistä, joita oli ruotsin lisäksi kaikilla mahdollisilla muilla kielillä, vaan ei suomeksi. Kirjasto selitti, että ruotsinsuomalaiset ovat oppineet niin sujuvan ruotsin, ettei ole katsottu tarpeelliseksi tehdä suomenkielistä esitettä.
Ruotsin 2000-luvun oppikirjoista tehty tutkimus (Antti Yli-Kiiskilä) osoittaa ruotsalaisten stereotyyppisen, rotuoppeihin perustuvan näkemyksen suomalaisista edelleen elävän voimakkaana.- Tapio Rautalapio
oikeus ja kohtuus kirjoitti:
Laitetaan vaan tavoitteeksi Ahvenanmaan mallin toteuttaminen Manner-Suomen alueella. Sillähän verorahoja kuppaavista svekoista päästään eroon. Svekoilla ei ole enää mitään oikeuksia manner-Suomen alueella. Ja se on oikein!
Tjaa, monet ovat moittineet kyseistä mallia ankarasti, etunenässä itse Itätalainmaan marqiisi.
- Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
Göteborgin kirjaston esitteistä, joita oli ruotsin lisäksi kaikilla mahdollisilla muilla kielillä, vaan ei suomeksi. Kirjasto selitti, että ruotsinsuomalaiset ovat oppineet niin sujuvan ruotsin, ettei ole katsottu tarpeelliseksi tehdä suomenkielistä esitettä.
Ruotsin 2000-luvun oppikirjoista tehty tutkimus (Antti Yli-Kiiskilä) osoittaa ruotsalaisten stereotyyppisen, rotuoppeihin perustuvan näkemyksen suomalaisista edelleen elävän voimakkaana.Miksi marqiisi sitten mahtoikaan valehdella kyseessä olleen 'kirjastojen aineiston'?
Ehdotan vastauksen olevan sen, että Itätalainmaan marqiisi ei löydä mielestään riittävää materiaalia hurrivihan lietsontayritystensä pohjaksi. Siksi hän sitten taivuttaa totuutta.
Jos marqiisilla on jokin muu selitys valheelleen niin tässähän hänellä on tilaisuus kertoa se! - Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
RKP on löytänyt toisen palkkalapioijan. "Muuan fenno" on oikeassa, että ei tämä foorumi onnistu selvittämään syntyjä syviä ja minun tavoitteeni on tuoda suomenruotsalaisuuden ja ruotsalaisuuden ikävämpää puolta kansalle tiedoksi. Siinä olen ilmi selvästi onnistunut, sillä parin viime vuoden kuluessa Suomen kielipoliittisessa ilmapiirissä on tapahtunut valtava muutos. Ja se tarkoittaa pakkoruotsin kyseenalaistamista ja keskustelun alkamista siirtymisestä viralliseen yksikielisyyteen. Suomesta on pikku hiljaa tulossa aito Pohjoismaa - suuren enemmistön kieli on ainoa virallinen kieli ja muut vanhat kielet saavat kansallisen vähemmistökielen aseman. Se tarkoittaa myös ylimitoitettujen ruotsinkielisten rakenteiden purkamista ja etu- ja erioikeuksien karsimista.
Kesän kuluessa on tapahtunut jälleen yllättäviä pyyntöjä sekä median että akateemisen maailman piiristä. Kysyntä on suorastaan yllättävä tällaiselle seniorikansalaiselle. Kiva niin.
Sampo Terho on täysillä työelämässä, joten hänellä ei olisi edes aikaa samanlaiseen nettikirjoitteluun, jota minä olen harjoittanut jo kohta 10 vuotta. Kielipolitiikan suunnan muutos on pitkä prosessi, mutta tärkeintä on, että se on vihdoinkin liikahtanut järkevämpään suuntaan.Tai sitten tälle pienen piirin palstalle sattui vain eksymään joku toinenkin, joka jaksaa nähdä vähän vaivaa Itätalainmaan marqiisin höpötysten tarkistamiseksi.
Olisin utelias kuulemaan marqiisin näkökannan, miltä tuntuu kun marqiisi jäädä kiinni valehtelusta, vääristelystä ja silkan lööperin laskettelusta päivästä toiseen? Tuntuuko siltä, että se edistää marqiisin ajamaa asiaa, jonka sisällöstä ei tietenkään ole harmainta hajuakaan ;) - Tapio Rautalapio
heikki_tala kirjoitti:
"Kääntäminen sekä kansalliskielille että muille kielille on lisääntynyt. Esim. valtioneuvoston käännöstoimistoon käännettäväksi tulleiden hallituksen esitysten sivumäärä on lähes kaksinkertaistunut kahdessa vuodessa."
Valtava turha menoerä lukemattomien muiden keinotekoisesta virallisesta kaksikielisyydetä johtuvien menojen lisäksi. Muistatte varmaan, että ruotsinkieliset saavat 8 % valtion kaikista kulttuurimäärärahoista eli 1½-kertaisesti väestöosuuteen nähden.Mutta Itätalainmaan marqiisin ministeri Koskisen suuhun panema valhe ei muutu tuosta tietenkään miksikään!
Miksi valehtelitte, marqiisi?
- khj hjui
Olen keskisuuren kaupungin palveluksessa. Kaupunki on yksikielisesti suomenkielinen. Toimenkuvaani kuuluu nimenomaan asiakirjojen arkistointi ja muu käsittely.
Yhtään asiakirjaa ei käännetä ruotsiksi.
Kaupungin esite on useammallakin kielellä saatavissa muutamasta infopisteestä, mutta sitä ei varmaan tarkoitettu, koska se ei ole virallinen asiakirja. - muuan fenno
" --- kaikki suomenkieliset viralliset asiakirjat käännetään ruotsiksi ja jos joku asia valmistellaan ruotsiksi, niin se käännetään suomeksi. Sitä se keinotekoinen virallinen kaksikielisyys tarkoittaa. Toki olisin voinut sanoa, että kaikki paperit Suomessa käännetään ruotsiksi ja niitä ei kukaan lue"
Voisit kyllä Talaa harkita paremmin sanomisiasi ja olla täsmällisempi, ettet innostuisi kärjistämään asioita liikaa. Varmasti tässäkin suhteessa on sellaista epätarkoituksenmukaisuutta, joka tukee yksikielisyysvaatimusta.
Onko kaksikielisyys keskushallinnossa ja eräissä suurissa kunnissa 5-6 prosentin vähemmistön vuoksi enää perusteltua muista kuin historiallisista syistä? Siinähän asian ydin.
Varmasti olisi tässä vaiheessa jo syytä rajoittaa kaksikielisyyden ilmenemismuotoja hallinnossa juuri kustannussyistä.Jos kerran kaikki käännetään ruotsiksi, niin miksi sitten tänne Ahvenanmaalle lähetetään asiakirjoja ja kirjeitä suomeksi. Kenelle ne ruotsiksi käännetyt paperit on tarkoitettu kun niitä ei edes yksikieliselle Ahvenanmaalle lähetetä? Jos ne menevät suoraan roskiin, niin silloin olen Talan kanssa samaa mieltä, että rahat menevät hukkaan.
- 8
ahvennainen kirjoitti:
Jos kerran kaikki käännetään ruotsiksi, niin miksi sitten tänne Ahvenanmaalle lähetetään asiakirjoja ja kirjeitä suomeksi. Kenelle ne ruotsiksi käännetyt paperit on tarkoitettu kun niitä ei edes yksikieliselle Ahvenanmaalle lähetetä? Jos ne menevät suoraan roskiin, niin silloin olen Talan kanssa samaa mieltä, että rahat menevät hukkaan.
Lukekaa kielilaista mitä siinä sanotaan
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2003/20030423
Siinä puhutaan siitä mikä on missäkin viranomaisessa asian käsittelykieli. (12-17 §:t), millä kielellä asiakirjat annetaan (4 luku). kannattaa kielialista luke muukin kuin § 40. 8 kirjoitti:
Lukekaa kielilaista mitä siinä sanotaan
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2003/20030423
Siinä puhutaan siitä mikä on missäkin viranomaisessa asian käsittelykieli. (12-17 §:t), millä kielellä asiakirjat annetaan (4 luku). kannattaa kielialista luke muukin kuin § 40.alkuperäiseen puheeni tekstiin, jotta huomaatte, miten svekolapioijat vääristelevät ja yrittävät viedä keskustelun sivuraiteelle. Kas tässä:
Puheenvuoro Sastamalan kansanvallan juhlassa 17072010
Olen Heikki Tala ja synnyin Kiikassa vuonna 1939 – tai oikeammin Vammalan silloin upouudessa sairaalassa. Oppikoulun kävin Vammalassa, mökin rakensin Äetsään ja nyt sitten olen Sastamalan kaupungin jäsen. Niin maailma muuttuu. Sastamalan nykyinen alue on ollut monessa asiassa suomalaisuuden, suomen kielen ja muun suomalaisen hengenviljelyn uranuurtaja. Yksi tällainen avaus on Vammalassa aloitettu kansanvallan juhlinnan perinne Suomen itsenäisyyden 75-vuotisjuhlavuodesta alkaen. Mitä itse asiassa juhlimme? Juhlimme tasavaltaisen hallitusmuodon vahvistamista tasan 91 vuotta sitten, kun itsenäisen Suomen järjestyksessä toinen valtionhoitaja Kustaa Mannerheim viikon empimisen jälkeen vahvisti hallitusmuodon. Siitä oli käyty monenmoista kädenvääntöä siitä asti, kun Kaarlo Juho Ståhlbergin johdolla toiminut valiokunta oli sitä muokannut. Yksi kiistanaihe oli kielikysymys – yksi virallinen kieli vai myös ruotsi mukaan. Ståhlberg kirjoitti kolmeen ensimmäiseen luonnokseen suomen kielen ainoaksi viralliseksi kieleksi ja myös Mannerheim kannatti sitä kansakuntaa yhdistävänä tekijänä. Ruotsinkielisten taloudellinen ja myös hallintovalta oli kuitenkin vielä murtumaton ja Suomesta tuli virallisesti kaksikielinen. Seurauksena oli katkera kieliriita, kun suomenkieliset kokivat jääneensä toisen luokan kansalaisiksi. Maassa ei ollut esimerkiksi ainuttakaan suomenkielistä yliopistoa, ennen kuin kansalaisten keräysvaroin perustettiin vuonna 1922 toimintansa aloittanut Turun suomalainen yliopisto; nyt sekin on Turun yliopisto – Åbo universitet. Viime sotien jälkeen RKP nousi vaa’ankieleksi ja on kaikissa hallituksissa huomattavan suurella yliedustuksella ajamassa pakkoruotsin laajentamista sekä keinotekoisen ja erittäin kalliin virallisen kaksikielisyyden jatkamista.
Vuonna 1906 perustettu Suomalaisuuden Liitto otti heti kieliasian ohjelmaansa. Liitolla oli keskeinen asema suomen kielen aseman nostamisessa 1920- ja 1930-luvuilla erityisesti Urho Kaleva Kekkosen puheenjohtajakaudella. Sotien jälkeen toiminta jatkui säästöliekillä, mutta vuonna 1988 kieliaktivistit ottivat liiton johtaakseen. Tutkimukset vuodesta 1990 alkaen osoittavat, että kaksi kolmasosaa suomalaisista haluaan ruotsin kielen opetuksen valinnaiseksi. Kansanvaltaa ei kuitenkaan ole haluttu toteuttaa ja vain kuukausi sitten kokoomuksen puheenjohtaja käveli puolueensa korkeimman päätöksentekoelimen päätöksen yli pakkoruotsiasiassa. Tilanne on kuitenkin viimeksi kuluneiden parin vuoden aikana täydellisesti muuttunut. Nyt puhutaan jo televisiossa ja muussa mediassa siirtymisestä viralliseen yksikielisyyteen, joka on kaikissa muissa Pohjoismaissa valtiomuodosta riippumatta vallitseva.
Suomalaisia on satoja vuosia hallittu ruotsin kielellä. Jopa Venäjän vallan aikana voimassa oli Kustaa III hallitusmuoto vuodelta 1772 ja hallintokieli oli ruotsi. Vuoden 1919 hallitusmuotoon yritettiin siis saada vain suomi viralliseksi kieleksi. Nykyisessä perustuslaissa ruotsin asemaa on edelleen vahvistettu, mutta pää on tullut vetävän käteen. Vuonna 2004 tapahtui ratkaiseva käänne, kun yli 40.000 suomenkielistä lukiolaista järjesti valtakunnallisen joukkovoiman näytön ja ylioppilastutkinnossa ”toisen kotimaisen kielen” kokeesta tuli valinnainen. Poliittinen eliitti vannoo edelleen pakkoruotsin ja virallisen kaksikielisyyden nimeen, mutta kansan enemmistön tahdolle ja kansanvallalle se ei pitkässä juoksussa mahda mitään. Oikein hyvää kansanvallan päivää kaikille sastamalalaisille!- muuan fenno
heikki_tala kirjoitti:
alkuperäiseen puheeni tekstiin, jotta huomaatte, miten svekolapioijat vääristelevät ja yrittävät viedä keskustelun sivuraiteelle. Kas tässä:
Puheenvuoro Sastamalan kansanvallan juhlassa 17072010
Olen Heikki Tala ja synnyin Kiikassa vuonna 1939 – tai oikeammin Vammalan silloin upouudessa sairaalassa. Oppikoulun kävin Vammalassa, mökin rakensin Äetsään ja nyt sitten olen Sastamalan kaupungin jäsen. Niin maailma muuttuu. Sastamalan nykyinen alue on ollut monessa asiassa suomalaisuuden, suomen kielen ja muun suomalaisen hengenviljelyn uranuurtaja. Yksi tällainen avaus on Vammalassa aloitettu kansanvallan juhlinnan perinne Suomen itsenäisyyden 75-vuotisjuhlavuodesta alkaen. Mitä itse asiassa juhlimme? Juhlimme tasavaltaisen hallitusmuodon vahvistamista tasan 91 vuotta sitten, kun itsenäisen Suomen järjestyksessä toinen valtionhoitaja Kustaa Mannerheim viikon empimisen jälkeen vahvisti hallitusmuodon. Siitä oli käyty monenmoista kädenvääntöä siitä asti, kun Kaarlo Juho Ståhlbergin johdolla toiminut valiokunta oli sitä muokannut. Yksi kiistanaihe oli kielikysymys – yksi virallinen kieli vai myös ruotsi mukaan. Ståhlberg kirjoitti kolmeen ensimmäiseen luonnokseen suomen kielen ainoaksi viralliseksi kieleksi ja myös Mannerheim kannatti sitä kansakuntaa yhdistävänä tekijänä. Ruotsinkielisten taloudellinen ja myös hallintovalta oli kuitenkin vielä murtumaton ja Suomesta tuli virallisesti kaksikielinen. Seurauksena oli katkera kieliriita, kun suomenkieliset kokivat jääneensä toisen luokan kansalaisiksi. Maassa ei ollut esimerkiksi ainuttakaan suomenkielistä yliopistoa, ennen kuin kansalaisten keräysvaroin perustettiin vuonna 1922 toimintansa aloittanut Turun suomalainen yliopisto; nyt sekin on Turun yliopisto – Åbo universitet. Viime sotien jälkeen RKP nousi vaa’ankieleksi ja on kaikissa hallituksissa huomattavan suurella yliedustuksella ajamassa pakkoruotsin laajentamista sekä keinotekoisen ja erittäin kalliin virallisen kaksikielisyyden jatkamista.
Vuonna 1906 perustettu Suomalaisuuden Liitto otti heti kieliasian ohjelmaansa. Liitolla oli keskeinen asema suomen kielen aseman nostamisessa 1920- ja 1930-luvuilla erityisesti Urho Kaleva Kekkosen puheenjohtajakaudella. Sotien jälkeen toiminta jatkui säästöliekillä, mutta vuonna 1988 kieliaktivistit ottivat liiton johtaakseen. Tutkimukset vuodesta 1990 alkaen osoittavat, että kaksi kolmasosaa suomalaisista haluaan ruotsin kielen opetuksen valinnaiseksi. Kansanvaltaa ei kuitenkaan ole haluttu toteuttaa ja vain kuukausi sitten kokoomuksen puheenjohtaja käveli puolueensa korkeimman päätöksentekoelimen päätöksen yli pakkoruotsiasiassa. Tilanne on kuitenkin viimeksi kuluneiden parin vuoden aikana täydellisesti muuttunut. Nyt puhutaan jo televisiossa ja muussa mediassa siirtymisestä viralliseen yksikielisyyteen, joka on kaikissa muissa Pohjoismaissa valtiomuodosta riippumatta vallitseva.
Suomalaisia on satoja vuosia hallittu ruotsin kielellä. Jopa Venäjän vallan aikana voimassa oli Kustaa III hallitusmuoto vuodelta 1772 ja hallintokieli oli ruotsi. Vuoden 1919 hallitusmuotoon yritettiin siis saada vain suomi viralliseksi kieleksi. Nykyisessä perustuslaissa ruotsin asemaa on edelleen vahvistettu, mutta pää on tullut vetävän käteen. Vuonna 2004 tapahtui ratkaiseva käänne, kun yli 40.000 suomenkielistä lukiolaista järjesti valtakunnallisen joukkovoiman näytön ja ylioppilastutkinnossa ”toisen kotimaisen kielen” kokeesta tuli valinnainen. Poliittinen eliitti vannoo edelleen pakkoruotsin ja virallisen kaksikielisyyden nimeen, mutta kansan enemmistön tahdolle ja kansanvallalle se ei pitkässä juoksussa mahda mitään. Oikein hyvää kansanvallan päivää kaikille sastamalalaisille!Itse kukin vääntää omalle raiteelleen. Tässä puheessa ei sanota mitään kielenkääntämisestä. Aloitus liittynee puheesta seuranneeseen lehtijuttuun.
Toimittajien kanssa on syytä olla erityisen varovainen... - 8
heikki_tala kirjoitti:
alkuperäiseen puheeni tekstiin, jotta huomaatte, miten svekolapioijat vääristelevät ja yrittävät viedä keskustelun sivuraiteelle. Kas tässä:
Puheenvuoro Sastamalan kansanvallan juhlassa 17072010
Olen Heikki Tala ja synnyin Kiikassa vuonna 1939 – tai oikeammin Vammalan silloin upouudessa sairaalassa. Oppikoulun kävin Vammalassa, mökin rakensin Äetsään ja nyt sitten olen Sastamalan kaupungin jäsen. Niin maailma muuttuu. Sastamalan nykyinen alue on ollut monessa asiassa suomalaisuuden, suomen kielen ja muun suomalaisen hengenviljelyn uranuurtaja. Yksi tällainen avaus on Vammalassa aloitettu kansanvallan juhlinnan perinne Suomen itsenäisyyden 75-vuotisjuhlavuodesta alkaen. Mitä itse asiassa juhlimme? Juhlimme tasavaltaisen hallitusmuodon vahvistamista tasan 91 vuotta sitten, kun itsenäisen Suomen järjestyksessä toinen valtionhoitaja Kustaa Mannerheim viikon empimisen jälkeen vahvisti hallitusmuodon. Siitä oli käyty monenmoista kädenvääntöä siitä asti, kun Kaarlo Juho Ståhlbergin johdolla toiminut valiokunta oli sitä muokannut. Yksi kiistanaihe oli kielikysymys – yksi virallinen kieli vai myös ruotsi mukaan. Ståhlberg kirjoitti kolmeen ensimmäiseen luonnokseen suomen kielen ainoaksi viralliseksi kieleksi ja myös Mannerheim kannatti sitä kansakuntaa yhdistävänä tekijänä. Ruotsinkielisten taloudellinen ja myös hallintovalta oli kuitenkin vielä murtumaton ja Suomesta tuli virallisesti kaksikielinen. Seurauksena oli katkera kieliriita, kun suomenkieliset kokivat jääneensä toisen luokan kansalaisiksi. Maassa ei ollut esimerkiksi ainuttakaan suomenkielistä yliopistoa, ennen kuin kansalaisten keräysvaroin perustettiin vuonna 1922 toimintansa aloittanut Turun suomalainen yliopisto; nyt sekin on Turun yliopisto – Åbo universitet. Viime sotien jälkeen RKP nousi vaa’ankieleksi ja on kaikissa hallituksissa huomattavan suurella yliedustuksella ajamassa pakkoruotsin laajentamista sekä keinotekoisen ja erittäin kalliin virallisen kaksikielisyyden jatkamista.
Vuonna 1906 perustettu Suomalaisuuden Liitto otti heti kieliasian ohjelmaansa. Liitolla oli keskeinen asema suomen kielen aseman nostamisessa 1920- ja 1930-luvuilla erityisesti Urho Kaleva Kekkosen puheenjohtajakaudella. Sotien jälkeen toiminta jatkui säästöliekillä, mutta vuonna 1988 kieliaktivistit ottivat liiton johtaakseen. Tutkimukset vuodesta 1990 alkaen osoittavat, että kaksi kolmasosaa suomalaisista haluaan ruotsin kielen opetuksen valinnaiseksi. Kansanvaltaa ei kuitenkaan ole haluttu toteuttaa ja vain kuukausi sitten kokoomuksen puheenjohtaja käveli puolueensa korkeimman päätöksentekoelimen päätöksen yli pakkoruotsiasiassa. Tilanne on kuitenkin viimeksi kuluneiden parin vuoden aikana täydellisesti muuttunut. Nyt puhutaan jo televisiossa ja muussa mediassa siirtymisestä viralliseen yksikielisyyteen, joka on kaikissa muissa Pohjoismaissa valtiomuodosta riippumatta vallitseva.
Suomalaisia on satoja vuosia hallittu ruotsin kielellä. Jopa Venäjän vallan aikana voimassa oli Kustaa III hallitusmuoto vuodelta 1772 ja hallintokieli oli ruotsi. Vuoden 1919 hallitusmuotoon yritettiin siis saada vain suomi viralliseksi kieleksi. Nykyisessä perustuslaissa ruotsin asemaa on edelleen vahvistettu, mutta pää on tullut vetävän käteen. Vuonna 2004 tapahtui ratkaiseva käänne, kun yli 40.000 suomenkielistä lukiolaista järjesti valtakunnallisen joukkovoiman näytön ja ylioppilastutkinnossa ”toisen kotimaisen kielen” kokeesta tuli valinnainen. Poliittinen eliitti vannoo edelleen pakkoruotsin ja virallisen kaksikielisyyden nimeen, mutta kansan enemmistön tahdolle ja kansanvallalle se ei pitkässä juoksussa mahda mitään. Oikein hyvää kansanvallan päivää kaikille sastamalalaisille!Puhettasi en ole kuullut enkä Tyrvään Sanomiakaan lukenut. Sen sijaan luin viestisi 21.7.2010 klo 22.55. Siinä sanoit:" >>Tala arvosteli. 'Kaikki paperit käännetään kahdelle kielelle, vaikka kukaan ei niitä lue.' Tala näki tulevaisuudessa valoa. Hän arveli, että Suomessa ehkä piankin noudatetaan pohjoismaista kielilinjaa, jonka mukaan kansalla on sen oma, yksi virallinen kieli.
- muuan fenno
muuan fenno kirjoitti:
Itse kukin vääntää omalle raiteelleen. Tässä puheessa ei sanota mitään kielenkääntämisestä. Aloitus liittynee puheesta seuranneeseen lehtijuttuun.
Toimittajien kanssa on syytä olla erityisen varovainen...Toisesta ketjusta luemme:
"TYRVÄÄN SANOMAT ymmärsi varsin oikein, että Suomessa "kaikki paperit käännetään kahdelle kielelle" - se on lehden toimittajan tulkinta puheestani."
Eli väite on toimittajan keksimä, mutta sinä hyväksyt sen varsin pitkälle. Kuinka pitkälle? 8 kirjoitti:
Puhettasi en ole kuullut enkä Tyrvään Sanomiakaan lukenut. Sen sijaan luin viestisi 21.7.2010 klo 22.55. Siinä sanoit:" >>Tala arvosteli. 'Kaikki paperit käännetään kahdelle kielelle, vaikka kukaan ei niitä lue.' Tala näki tulevaisuudessa valoa. Hän arveli, että Suomessa ehkä piankin noudatetaan pohjoismaista kielilinjaa, jonka mukaan kansalla on sen oma, yksi virallinen kieli.
kanssa sanaakaan Sastamalan kansanvallan juhlassa, mutta olen hyvin iloinen, että puheeni (joka sai erittäin voimakkaat aplodit) pääsi myös maamme vanhimpaan suomenkieliseen paikallislehteen Tyrvään Sanomiin. Jatkoa muuten seurannee, sillä eilen erään toisen lehden toimittaja kävi minua haastattelemassa. Kansanvallan alennustila kielipolitiikassa kiinnostaa nyt myös perinteistä mediaa. Htvä niin.
- 8
heikki_tala kirjoitti:
kanssa sanaakaan Sastamalan kansanvallan juhlassa, mutta olen hyvin iloinen, että puheeni (joka sai erittäin voimakkaat aplodit) pääsi myös maamme vanhimpaan suomenkieliseen paikallislehteen Tyrvään Sanomiin. Jatkoa muuten seurannee, sillä eilen erään toisen lehden toimittaja kävi minua haastattelemassa. Kansanvallan alennustila kielipolitiikassa kiinnostaa nyt myös perinteistä mediaa. Htvä niin.
Mistä se on Tyrvään Sanomiin sitten tullut kaikkien asiakirjojen kääntäminen, jos et ole sitä puheessasi esille tuonut (hyvä puhe muuten!) tai puhunut muuta toimittajille. Itse kuitenkin sanonut Tyrvään Sanomissa näin kirjoitetun. Kummallista!
Ei jumalaut! Mää olen mahrottoman hämmästyny. Mää ihmettelen kauhiast tämmöst. Mää ole niinku klapil päähä lyäty. # Tässä näyttä olevan kauhia mysteeri. Oikke semmone mysteerinäytös. (alikersantti Hietanen)
Tyrvään Sanomien artikkeli olisi hyvä nähdä. - 8
8 kirjoitti:
Mistä se on Tyrvään Sanomiin sitten tullut kaikkien asiakirjojen kääntäminen, jos et ole sitä puheessasi esille tuonut (hyvä puhe muuten!) tai puhunut muuta toimittajille. Itse kuitenkin sanonut Tyrvään Sanomissa näin kirjoitetun. Kummallista!
Ei jumalaut! Mää olen mahrottoman hämmästyny. Mää ihmettelen kauhiast tämmöst. Mää ole niinku klapil päähä lyäty. # Tässä näyttä olevan kauhia mysteeri. Oikke semmone mysteerinäytös. (alikersantti Hietanen)
Tyrvään Sanomien artikkeli olisi hyvä nähdä.Oli miten oli, mutta sehän nyt on selvää, että Heikki Tala ilmoitti käsityksensä olevan, että kaikki viralliset asiakirjat käännetään suomesta ruotsiksi. Se siitä ja tehköön kukin johtopäätöksensä.
8 kirjoitti:
Oli miten oli, mutta sehän nyt on selvää, että Heikki Tala ilmoitti käsityksensä olevan, että kaikki viralliset asiakirjat käännetään suomesta ruotsiksi. Se siitä ja tehköön kukin johtopäätöksensä.
vaan valtava määrä muutakin aineistoa. Ruotsinkielinen YLE imee moninkertaisen osuuden YLE:n koko budjetista väestöosuuteen suhteutettuna - ja sielläkin käännöskulut (tekstitys) on huomattava. Ministeriöitten, virastojen, laitosten, jne käännöskulut ovat niin ikään melkoiset. Keliaakikkona ei saa selvää tuoteselostuksista, kun mukaan pitää mahduttaa ruotsi. Posti kantaa lukukelvottomia ilmoituslomakkeita, joissa teksti on suomi-svenska-suomi-svenska eli joka toinen sana suomea joka toinen ruotsia.
Suomenruotsalaisuuteen kuuluu tällainen käytäntö; alkuun he vaativat kaiken kirjallisen aineiston vain ruotsiksi, sillä he eivät missään nimessä halunneet nähdä papereissa suomen sanaa - oli kaksi nippua, ruotsinkielinen ja suomenkielinen. Tilanne meni sellaiseksi, että suomenkieliset olivat aina lopussa ja ruotsinkielisiä lojui hyllyt pullollaan. Sitten suomenruotsalaiset havaitsivat, että ruotsin kieli ei enää näkynyt ja vaativat kaiken tiedotus- ym aineiston ruotsiksi ja suomeksi samalle paperille. Kielilaki oli lopullinen yritys sementoida ruotsin kieli kaikkeen mahdolliseen (lukekaapa tosiaan kielilaki vaikka Finlexista). Tulos näyttää olleen tehokas - tuhoamaan ruotsin kielen Suomessa. Ärtymys 91 % suomenkielisen enemmistön keskuudessa kasvaa. Internet antaa kansalle vihdoinkin asiallista tietoa Suomen kielipolitiikasta. Pakkoruotsin vastustus kasvaa jopa kokoomuksessa, joka on ollut RKP:n apupuolue ja jonka johto on kovien pakkoruotsittajien (Jyrki-boy, Stubb, Sasi) käsissä.
Vielä tuosta kääntämisestä ruotsin kielelle; käännöskulut ovat kaksinkertaistuneet kahdessa vuodessa!- muuan fenno
8 kirjoitti:
Mistä se on Tyrvään Sanomiin sitten tullut kaikkien asiakirjojen kääntäminen, jos et ole sitä puheessasi esille tuonut (hyvä puhe muuten!) tai puhunut muuta toimittajille. Itse kuitenkin sanonut Tyrvään Sanomissa näin kirjoitetun. Kummallista!
Ei jumalaut! Mää olen mahrottoman hämmästyny. Mää ihmettelen kauhiast tämmöst. Mää ole niinku klapil päähä lyäty. # Tässä näyttä olevan kauhia mysteeri. Oikke semmone mysteerinäytös. (alikersantti Hietanen)
Tyrvään Sanomien artikkeli olisi hyvä nähdä.Tyrvään Sanomien verkkoarkistosta en kyseistä juttua löytänyt:
http://www.tyrvaansanomat.fi/
mutta Heikki Talasta muuten löytyi juttu neljän vuoden takaa "Pakkoruotsin kimpussa vaikka lokaa sataakin"
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
- 1602033
Kun viimeksi kohtasitte/näitte
Mitä olitte tekemässä? Millainen ympäristö oli? Löydetään toisemme...1311784Olet kyllä vaarallisen himokas
Luova, kaunis, määrätietoinen, pervo, mielenkiintoinen, kovanaama, naisellinen ja erikoinen.1021557- 721260
Anna vielä vähän vihreää valoa
Teen sitten siirtoni, nainen. Tiedän, että olet jo varovaisesti yrittänyt lähestyä, mutta siitä on jo aikaa. Jos tunnet171243- 691197
- 2231001
- 70815
- 45750
Miksi homous puhuttaa konservatiiveja vuodesta toiseen?
Kysymykseen on vastattukin Kansanlähetyksen osalta: "Miksi sukupuoleen ja seksuaalisuuteen liittyvät asiat ovat konserv194733