Ekonomisti Kangasharju: Köyhille ei anneta rahaa, koska he eivät osaa käyttää sitä
Nordean Aki Kangasharjun ja sosiologian professori Juho Saaren maratonkeskustelu tulonjaon ja köyhyyden syistä ja seurauksista kesti yli kaksi tuntia
"Näin voimakasta eriarvoisuuden kasvua kuin Suomessa ei ole nähty missään, paitsi ehkä Britanniassa [pääministeri Margaret ] Thatcherin kaudella", arvioi Itä-Suomen yliopiston sosiologian professori Juho Saari torstaina HSTV:ssä, kun hän väitteli Nordean pääekonomisti Aki Kangasharjun kanssa tuloeroista ja köyhyyden syistä.
Kello 15.30 alkanut keskustelu loppui noin kello 17.50.
Professori Saaren mukaan Suomessa tuloerot ovat kasvaneet voimakkaasti vuosina 1995–2013 kahdesta syystä, tulo- ja pääomaverojen eriydyttyä 1990-luvun alkupuolella ja teknologisen kehityksen takia.
Artikkeliin liittyvät
Juhana Vartiainen ja haastaja Markus Jäntti kiistelivät leikkauksista ja veronkorotuksista HSTV:n väittelyssä 1.4.2015
Saaren arvion mukaan kummankin syyn vaikutus tuloeroihin oli kutakuinkin yhtä suuri.
Saaren mukaan tällöin aivan ylin tuloluokka lähti omille teilleen, ja työelämän ulkopuoliset ryhmät jäivät muiden kehityksestä jälkeen.
Hänen mukaansa on tärkeää havaita, että tulonjako muiden työtätekevien tuloluokkien välillä ei ole tuona vertailuaikana merkittävästi muuttunut.
"Täällä eletään kahdessa Suomessa", Saari sanoi.
"Järjestelmä on hyvä 80 prosentille hyvä. Tämä on loistolaiva, jonka pohja vuotaa. Leipäjonoihin valuu kymmeniä tuhansia ihmisiä vuosittain."
Pääekonomisti Kangasharjun mukaan kaikkein köyhimpien suomalaisten kohtalosta on turha syyttää tuloeroja, jotka kansainvälisesti vertaillen ovat yhä pienet.
"Ennemmin pitäisi miettiä, pitäisikö mennä toiseen suuntaan", Kangasharju sanoi.
Hänen mukaansa köyhien työllistymisen ongelmana on se, että riittävän matalapalkkaisiin töihin ei hakeuduta, koska sosiaaliturvan ja palkkatulon ero on liian pieni.
"Ei ihme, jos sohvanpohja houkuttaa."
Professori Saaren mukaan suurin yksittäinen syy työelämän ulkopuolelle pudonneiden heikkoon asemaa löytyy nykyisin asutuskeskusten kasvavista asumiskuluista.
Tästä Kangasharju sanoi olevansa aivan samaa mieltä.
"Asuntohinnat järkeviksi, se lisäisi liikkuvuutta nettotuloja ja kannustavuutta."
Saari kertoi, että kasvukeskuksissa vuokralla asuvien asema on suhteellinen asema on voimakkaasti heikentynyt, koska vuokrat nousevat monen etuuden pohjana olevaa elinkustannusindeksiä nopeammin.
"Ruuan ja kämpän jälkeen käteen jää satasen verran. Ehkä voitaisiin dickensmäisesti antaa hivenen lisää."
Kangasharjun mukaan kaikkein köyhimmille ei anneta rahaa, koska he eivät osaa käyttää sitä.
Esimerkkinä hän mainitsi tilanteen, jossa kaupunki maksaa vuokran suoraan vuokranantajalle, koska köyhä tuhlaisi rahat, jos saisi ne hyppysiinsä.
"Työllistymisen veroaste on saatava laskemaan", Kangasharju vaati.
Professori Saaren näkemyksen mukaan työelämästä syrjäytymisessä Kangasharjun mainitsema työllistymisen veroaste tai sosiaalietuuksien määrä ei ole ratkaiseva syy sille, että jotkut eivät saa enää töitä.
"Hyvän perintätavan kohtuullistaminen olisi paljon tärkeämpää", Saari sanoi.
Saaren mukaansa tuoreissa tutkimuksissa on löydetty palkan ja etuuksien sijan monta keskeisempää syytä siihen, miksi vaikeimmin työllistyvät eivät saa töitä.
Syinä ovat vanhat velat ja velkojien aktiivisuus työpaikan löytyessä, yleinen huonokuntoisuus, toimintakyvyn hiipuminen pitkään jatkuneen niukkuuden seurauksena, tottuminen vallitsevaan tilaan ja erilaisiin addiktioihin kuten päihteisiin vajoaminen, Saari listasi.
Köyhille ei anneta rahaa, koska he eivät osaa käyt
20
114
Vastaukset
- realismi
Köyhyys passivoi, jos ulospääsytietä ei ole
Yksinelävällä on suurentunut riski huonoon taloudelliseen tilanteeseen. Eurostatin vuonna 2010 julkaiseman tilaston mukaan Suomen yksinelävät ovat Bulgarian jälkeen toiseksi huonoimmassa asemassa Euroopassa. Kuva: Paula Åström
Köyhyys on tullut pysyväksi osaksi suomalaista yhteiskuntaa, professori, köyhyystutkija Heikki Hiilamo Helsingin yliopistosta sanoo.
Kehitys on tapahtunut viimeisen 20 vuoden aikana.
Hiilamon mukaan hyvinvointivaltio saatiin tavallaan valmiiksi 1980-luvun loppuun mennessä. Sitten tilanne muuttui.
– Käsiin jäi ilkeä ongelma, joka ei ole poistunut.
HIILAMO määrittelee köyhäksi ihmisen, joka joutuu turvautumaan toimeentulotukeen.
Käytännössä köyhyys tarkoittaa sitä, ettei pysty osallistumaan yhteiskuntaan.
– Että jää esimerkiksi koulutuksen, työelämän ja terveydenhoidon ulkopuolelle.
Keskeinen osa yhteiskunnan osallisuutta liittyy Hiilamon mukaan myös siihen, pystyykö seuraamaan ajankohtaisia asioita lehdistä tai onko käytössä matkapuhelinliittymä ja internet-yhteys.
Tilastokeskuksen tuoreimman tilaston mukaan vuonna 2012 Suomessa oli 635 000 pienituloista, mikä tarkoittaa 11,9 prosenttia väestöstä.
Pienituloisen rajana oli alle 1 170 euron kuukausitulot.
SUOMESSA tuloerot ovat revenneet 1990-luvun laman jälkeen selvästi suuremmiksi kuin muissa pohjoismaissa.
Hiilamon mukaan syynä tähän ovat muita pohjoismaita alhaisempi työllisyysaste ja matalampi minimitoimeentuloturva.
Suomessa on toisaalta myös paljon heitä, jotka ovat pystyneet muuttamaan palkkatuloja pääomaksi.
LOPPUVUODESTA julkaistiin tutkimus, jonka mukaan tuloerot Suomessa olisivat kaventuneet. Sen taustalla on Hiilamon mukaan enemmän matalasuhdanne kuin onnistuneet toimenpiteet asian ratkaisemiseksi.
– Laman aikana omaisuustulot vähenevät. Se aiheuttaa tuloerojen tasaantumista. Noususuhdanteessa tapahtuu nopeaa kehitystä toiseen suuntaan.
Joskus kuulee väitettävän, että tuloeroista on myös hyötyä. Hiilamo ei löydä tällaiselle ajattelulle perusteita.
Tuloerojen kasvu saattaa johtaa yhteiskunnan kahtiajakautumiseen, mikä puolestaan viime kädessä heikentää hyvinvointivaltion kannatusta ja veronmaksuhalukkuutta.
VIIME viikolla julkaistun, Helsingin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan pieni- ja suurituloisuus periytyvät.
Pienituloisen perheen lapsella on nelinkertainen riski päätyä pienituloiseksi verrattuna suurituloisesta perheen vesaan.
Vastaavasti hänellä on vain 16 prosentin mahdollisuus päätyä suurituloiseksi verrattuna suurituloisten jälkeläisiin.
– Ilmassa on useita merkkejä siitä, että köyhyydestä on tullut periytyvää. Se johtuu taloudellisten ja kulttuuristen välimatkojen suurenemisesta ihmisten välillä.
HIILAMO uskoo poliittisten päätöksentekijöiden olevan pitkälle yhtä mieltä siitä, että pohjoismaisen hyvinvointivaltion puolesta täytyy taistella. Isoja haasteita liittyy pitkäaikaistyöttömiin ja nuorison syrjäytymisuhkaan.
– Meille on muodostumassa pysyvä köyhien luokka. Se taas helposti ruokkii sellaisia asenteita, että sosiaaliturva passivoi, ja huono-osaisia itseään aletaan pitää syypäinä omaan tilanteeseensa.
Tutkijan mielestä tärkein tekijä taistelussa köyhyyttä ja tuloerojen kasvua vastaan on varmistaa yhdenvertaiset ja tasa-arvoiset mahdollisuudet koulutukseen vanhempien asemasta riippumatta. Tämän pitää lähteä jo varhaiskasvatuksesta.
TOINEN merkittävä keino olisi Hiilamon mukaan luoda välimaastoa toimettomuuden ja palkkatyön välille. Kysymyksessä olisi osallisuutta edistävä toiminta, kuten koulutus ja vapaaehtoistyö.
– Sellaisessa mukana oleminen ei johtaisi etujen menettämiseen, vaan päinvastoin siihen liittyisi pieni palkinto.
Toisaalta esimerkiksi kunnilla olisi Hiilamon mielestä tarjottavanaan myös palkkatöitä esimerkiksi vahtimestareina tai avustavissa vanhustenhoidon tehtävissä.
Kunnillekin olisi edullista työllistää pitkäaikaistyöttömiä.
Hiilamon mielestä on väärin sanoa, että sosiaaliturva passivoi. Se passivoi, ettei ihmisellä ole ulospääsyreittejä vaikeasta tilanteestaan, köyhyystutkija huomauttaa.. - palvelumaksukolehti
Kangasharju kerää palkkansa köyhien pennosista. Joutava filunkiukko saisi tukkia turpansa asioista, mistä hänenlaisillaan ei ole harmainta aavistusta. Ei taida hänenkään omatuntonsa antaa myöten vaihtamista rehellisiin töihin konttorinsa siivoojaksi.
- palvelumaksukolehti
Kangasharjun teorialla rikkaiden bisnekset kukoistaisivat, jos köyhille annettaisiin säännöllisesti rahaa vähän reilummin. Talousjärjestelmä olisi muutettavissa tähän suuntaan, mutta vallanpitäjien luonteelle sopii parhaiten nykyinen malli, missä he saavat alistaa köyhiä palvelijoikseen. Kyse on nimenomaan psykopaattisesta vallanhimosta.
- Köyhätkyykkyyn
Aika monet "köyhät" käyttävät rahansa alkoholiin, tupakkaan, ravintoloihin ja taksilla ajeluun. Sitten kun rahat on loppu menevät sossuun rahaa ruikuttamaan ja leipäjonoon julistamaan miten mätä yhteiskunta on.
- palvelumaksukolehti
Kenellä on jumalallinen oikeus määrätä, mikä on oikeanlaista kuluttamista? Olen saanut käsityksen, että kansa säästää liikaa, kuluttaa väärin, tuhlaisi jne. Toisaalta vaaditaan sääntelyn purkamista. Kun rikkailla on kaikki rahat, heidän on jaettava ne palvelijoilleen tai siirryttävä itsepalveluun.
- ttkkl
Ovat miinuksella, mutta elpyisivät, jos saisivat vähän enemmän!
- aapo12
Tämä tyyppi on samaa sarjaa kuin Wahroosin Nalle; vain hyvätuloiset saavat tehdä lapsia. Taidan siirtää palkkatilin Nordeasta johonkin toiseeen pankkiin.
- jhytru
Haista home. Sulla mitään palkkatiliä ole, vaan sossutili jonne sossu laittaa silloin tällöin rahaa. Ja että Nordeassa? Just, sen avasit sinne varmaan siksi että edes jollain tavalla pääset pätemään, voi edes jollain kehuskella.
- hävetkää
Kummallista on köyhyys Suomessa, kun köyhimmätkin kuuluvat koko maailmassa rikkaimman 1 % : n joukkoon ja koko kansastakin 3/4 osaa saa sosiaalisia tulonsiirtoja.
- enilkeäisi
Montako päivää olet elänyt hyvinvointivaltion perusturvalla Suomi-nimisen hyvinvointivaltion rajojen sisäpuolella? Sosiaaliturvajärjestelmämme on surkuhupaisan monimutkainen, mutta se onkin luotu hyvien veljien 'työllistämiseksi' kohtuuttomin eduin.
- SuomiKuntoon
Kangasharju on täysin väärässä sanoessaan että köyhät eivät osaa käyttää rahaa! Päinvastoin köyhät ovat liiankin hyviä käyttämään rahaa kun heti ovat perseauki! Rikkaat ovat huonompia rahankäyttäjiä kun jemmaavat rahojaan eivätkä kuluta. Tämän olisi pystynyt sanomaan kuka tahansa järkevä ihminen. Syy miksi köyhät ovat köyhiä johtuu kolmesta asiasta: 1 Köyhät ovat yleensä hyväntahtoisia ja jakavat vähästään. 2 Köyhiksi päätyvät eivät oikein hallitse tuota talous politiikkaansa. 3 Sattuma sanelee paljon miten elämässä käy.
- Tämä-on
totta. Rikkaat ovat lähes kaikki äärimmäisen pihejä.
- Living_the_PhinnDream
Viinaan menevä kanta"sosiaalinen" henkilö ehkä tuhlaisi. Itse fiksuna kaverina olen oppinut Suomistolassa tarrautumaan jokaiseen senttiin kuin hukkuva pelastusrenkaaseen.
- öhöh
vielä fiksumpi tekee viinansa itse eikä juo kaikkia kerralla...
- solisatirati
Alkoholiveroa ei voida laskea, koska silloin kaalliita konjakkeja juoville rikkaille tulisi verohyötyä enemmän kuin verotonta pontikkaa juovalle köyhälle. Kyseessäsähän olisi tulonsiirto rikkailta köyhille.
Näin on SDP hyväksi nähnyt ja siihen on tyytyminen.
- köyhäpaska
Syöminen ei olekaan järkevää. Vuokraakaan ei kannata maksaa. Mitähän niillä rahoilla sitten tekisi? Voisihan sitä keittää setelit ja syödä, kun ruoan osto kerran ei ole oikeanlaista käyttöä..
- Persut
Sitä saa mitä tilaa...
- dfgsghfghfgj
Tämä on vain meidän valmisteluamme siihen, kun Hallitsijamme päättävät, että työttömyysturvaa ei enää ole, on vain työleirejä, jonne saa mennä asumaan ja syömään, kun ei muuta voi.
Sanokaa minun sanoneen. Ja äänestäkää nyt IPU:a, kun vielä voitte. Tai edes vasemmistoliittoa. - mitätuubaaa
Täyttä puppua. On se joillekin vaikea tajuttava tuo oikeiden työpaikkojen puute.
- solisatirati
Autoveoa ei voida poistaa, koska se olisi tulonsiirto köyhiltä rikkaile bemarimiehille.
Siksi SDP: n ideologia mukaan onkin vaadittava autoveron nostoa. Mitä korkeampi autovero on sen vähemmän rikkaat hyötyvät Bemarin ostosta köyhän kustannuksella. Oikein köyhä alkoholisti ei osta autoa vaan käyttää liikenevät rahat viinaan, mieluummin verottomasn pontikkaan.
Siksi SDP näkee hyväksi korottaa auto- ja viinaveroa. Äänestä sosdemeja niin varmistat että rikkaat eivät saa Bemaria eikä kunnon konjakkia.
Köyhille riittää joukkokulkuneuvo ka pontikka.
Siinä lepää Suomen tulevaisuus.
Ketjusta on poistettu 0 sääntöjenvastaista viestiä.
Luetuimmat keskustelut
Kuvat! Dannyyn liitetty Helmi Loukasmäki, 22, on puhjennut naisena kukkaan - Some sekoaa: "Sä..."
Ooo, kaunis aikuinen nainen Helmistä on kasvanut siinä yli 80-vuotiaan Dannyn rinnalla! Katso uudet kuvat: https://ww483251- 472421
Suodatinpussin kastelemalla saa parempaa kahvia
Kokeilin niksiä ja kyllä tämä kahvi on parempaa nyt. Ei lainkaan maistu paperiselta. Huljuttelee hanan alla suppiloa pap1251780Tidätkö nainen
että suoraan sanottuna v.tut.aa että pääsit näin lähelle minua. Ei olisi oikeasti aikaa tähän mutta silti aina välillä o1001613Onkohan sinulla kaikki hyvin?
Nyt vähän sellainen outo tunne tuli. Sinun asiasi niin ei minulle toki tarvitse kertoa. Kunhan mietin...381097Mikä on kaivattusi etunimi?
Otsikossa siis on kysymys eriteltynä. Vain oikeat vastaukset hyväksytään.45985- 169974
Huikeeta, mahtavaa, ihan mielettömän upeeta
Me ostettiin talo Espanjasta. Tosin saadaan käyttää sitä vain muutama viikko vuodessa kun on monta muutakin ostajaa! M175876En kestä katsoa
Sitä miten sinusta on muut kiinnostuneita. Olen kateellinen. Siksi pitäisi lähteä pois77861Oho! Arja Koriseva paljastaa TTK:n ekasta suorasta lähetyksestä: "On vähän ärsyttävä yhtälö!"
Upea Arja Koriseva! Tsemppiä haasteelliseen tilanteeseen! Lue lisää: https://www.suomi24.fi/viihde/oho-arja-koriseva-14804